Štátny pedagogický ústav, Pluhová 8, 830 00 Bratislava












CIEĽOVÉ POŽIADAVKY NA VEDOMOSTI A ZRUČNOSTI
MATURANTOV Z FYZIKY
ÚROVEŇ A













BRATISLAVA 2005













úvod

	V rámci novej koncepcie maturitných skúšok je fyzika nepovinným predmetom. Cieľové požiadavky, ktoré uvádzame, vychádzajú z vývoja spoločenských potrieb, zmien v školstve za posledné roky ako aj zo skúseností s kvalitnými zahraničnými projektmi.
	Východiskom pre tvorbu Cieľových požiadaviek sa stali predovšetkým učebné osnovy fyziky ako v danom čase jediný oficiálne platný dokument pre prácu učiteľa.
	Uvedomujeme si značný rozsah učiva, ktoré ponúka fyzika a tiež preferovanie vedomostí v minulosti nad kvalitou štúdia fyziky. Preto maturitná skúška z fyziky bude mať dve úrovne – vyššiu A a nižšiu B. Tento materiál obsahuje Cieľové požiadavky na maturitnú skúšku pre úroveň A, ktorej zvládnutie predpokladá minimálnu časovú dotáciu 12 vyučovacích hodín počas štúdia.
	Cieľové požiadavky začínajú základnými oblasťami vedomostí a zručností a pokračujú spracovaním stredoškolského učiva fyziky v nasledovných tematických celkoch: 
1. Fyzikálne veličiny a ich meranie
2. Mechanika		-    Kinematika
Dynamika
Gravitačné pole
Práca a energia
Mechanika tuhého telesa
Mechanika kvapalín a plynov
3. Molekulová fyzika a termodynamika 
Základné poznatky molekulovej fyziky a termodynamiky
Štruktúra a vlastnosti plynov
Štruktúra a vlastnosti pevných látok
Štruktúra a vlastnosti kvapalín
Zmeny skupenstva látok 
4. Elektrický prúd	-     Elektrický náboj a elektrické pole
Elektrický prúd
5. Magnetické pole	-     Stacionárne a nestacionárne magnetické pole
Striedavý prúd
6. Mechanické kmitanie
7. Vlnenie
8. Základy fyziky mikrosveta.
	Predkladaný materiál nepovažujeme za uzavretý. Predpokladáme v ďalších rokoch jeho vývoj.


Základné  oblasti  vedomostí  a  zručností 

Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
pomenovať, opísať a vysvetliť pomocou fyzikálnych termínov a pojmov fyzikálny jav,
opísať a vysvetliť fyzikálny zákon ako kvalitatívny a kvantitatívny model reality, opísať jeho ohraničenosť, použiteľnosť a dôsledky pre bežný život,
preukázať porozumenie:
vedeckých dôkazov a predstáv,
vedeckých metód/ techník,
metód prezentovania vedeckých informácií,
pracovať s literatúrou a počítačom, 
pracovať s počítačom v oblasti spracovania výsledkov fyzikálnych meraní,
vyhľadávať informácie v internetovej sieti.

Aplikácia
Študent by mal byť schopný
porozumieť aplikácii fyzikálnych zákonov zákony v netradičných situáciách,
opísať vplyv fyzikálnych objavov na bežný život a spoločnosť,
opísať prínos jednotlivých fyzikov vo vývoji fyziky,
aplikovať a použiť:
vedecké fakty a predstavy,
vedecké metódy/ techniky,
vhodné metódy na prezentovanie vedeckých informácií,
pracovať s vektormi: sčítanie, odčítanie, násobenie skalárom, rozklad vektorov na zložky (nepožaduje sa používanie kosínusovej a sínusovej vety, skalárneho a vektorového súčinu),
overovanie správnosti vzťahov medzi fyzikálnymi veličinami pomocou jednotiek použitých veličín,
vyjadriť závislosť medzi fyzikálnymi veličinami (vzťahom, tabuľkou, grafom) alebo získať informácie zadané týmto spôsobom,
využívať grafické techniky vo fyzike: plocha pod grafom, stúpanie krivky, maximá a minimá, transformácia grafov na lineárne,
vhodne zaokrúhľovať fyzikálne výsledky podľa počtu platných číslic,
vhodne využívať matematický aparát vo fyzike: aplikovanie sínusovej a kosínusovej vety, prirodzeného logaritmu a exponenciálnej funkcie, goniometrických  funkcií, vybraných častí z analytickej geometrie,
pracovať s literatúrou a počítačom,
pracovať s počítačom  pri spracovaní výsledkov fyzikálnych meraní.

Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť a formulovať úlohu,
jasne formulovať hypotézu, určiť podstatné premenné, načrtnúť postup práce s použitím vhodných pomôcok, materiálu a spôsobu získavania a zaznamenávania nameraných hodnôt,
uvádzať jednotky a odchýlky merania,
spracovávať a analyzovať namerané hodnoty,
urobiť vierohodný záver s vysvetlením; kde je to vhodné, výsledky porovnať 
s hodnotami v tabuľkách. Zhodnotiť postup práce (vrátane pomôcok a materiálu), jeho slabé miesta alebo chyby a navrhnúť  zmeny vo všetkých oblastiach pre skvalitnenie merania,
pracovať so širokým súborom technických pomôcok a používať ich v zmysle bezpečnostných predpisov. Dodržiaval inštrukcie,
pracovať v kolektíve: byť preň príspevkom, dokázať prijať prácu a nápady iného a povzbudzovať ostatných k práci,
pristupovať k experimentom, výskumom, projektom a riešeniam problémov s motiváciou, výdržou a etickým správaním, s ohľadom na ich vplyv na životné prostredie,
pracovať s internetom

1. Fyzikálne veličiny a ich meranie

1.   Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
vymenovať základné veličiny a ich jednotky v sústave SI,
rozlíšiť vektorové a skalárne fyzikálne veličiny,
vyjadriť absolútnu a relatívnu odchýlku vzťahom,
vysvetliť význam fyzikálnych konštánt a odvodiť ich jednotky,
vypočítať absolútnu a relatívnu odchýlku pri fyzikálnych meraniach a pracovať s nimi  pri výpočtoch fyzikálnych veličín.

2.   Aplikácia
Študent by mal byť schopný
používať základné jednotky SI,
pracovať s násobkami a dielmi jednotiek SI,
vyjadriť odvodené jednotky pomocou základných jednotiek sústavy SI,
vypočítať absolútnu a relatívnu odchýlku pri fyzikálnych meraniach.

3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
bezprostredne merať fyzikálne veličiny alebo určovať veličiny výpočtom zo vzťahu,
vybrať vhodné meracie prístroje na meranie danej fyzikálnej veličiny,
navrhnúť metódu merania, pripraviť experiment, vykonať meranie, spracovať a vyhodnotiť výsledky merania,
overiť nameranú hodnotu odhadnutím veľkosti fyzikálnej veličiny alebo porovnaním so známymi hodnotami (napr. v tabuľkách).


2. Mechanika

Kinematika

1.   Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
definovať pojem hmotný bod, mechanický pohyb a vzťažná sústava,
opísať modely a zjednodušenia používané pri opise fyzikálnych situácií a riešení úloh v kinematike, vysvetliť relatívnosť pokoja a pohybu,
definovať a vyjadriť vzťahom, nerovnomerného pohybu.
vysvetliť význam pojmu okamžitá rýchlosť  telesa,
vyjadriť vzťahom: 
okamžitú rýchlosť a okamžité zrýchlenie telesa,
dráhu, rýchlosť, čas a zrýchlenie rovnomerného a rovnomerne zrýchleného pohybu od času,
graficky i slovne závislosť dráhy, rýchlosti a zrýchlenia od času pri rovnomernom a rovnomerne zrýchlenom pohybe.
charakterizovať voľný pád,
poznať normálnu hodnotu tiažového zrýchlenia a jeho zmeny so zemepisnou šírkou,
definovať a vyjadriť vzťahom fyzikálne veličiny popisujúce rovnomerný pohyb po kružnici.

2.   Aplikácia
Študent by mal byť schopný
zvoliť vhodnú vzťažnú sústavu,
určiť polohu hmotného bodu pomocou súradníc,
aplikovať poznatky o pohyboch pri riešení fyzikálnych úloh,
riešiť úlohy na rovnomerný a rovnomerne zrýchlený  posuvný pohyb telesa,
určiť z grafu závislosti rýchlosti ako funkcie času (len pre priamočiare úseky) graf dráhy v závislosti od času,
riešiť úlohy na voľný pád telesa,
riešiť úlohy na rovnomerný pohyb po kružnici (zistiť periódu, frekvenciu, uhlovú a obvodovú rýchlosť, dostredivé zrýchlenie).

3.  Experiment
Študent by mal byť schopný
merať dráhu prejdenú telesom, čas pohybu,
z nameraných hodnôt určiť veľkosť rýchlosti a zrýchlenia telesa.

Dynamika 

1.  Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
ilustrovať na príkladoch silu a jej účinky (kde treba zdôrazniť vektorový charakter sily),
určovať pre rôzne prípady sily pôsobiace na dané teleso a zakresliť ich do obrázka. V prípade potreby určiť ich výslednicu,
vysvetliť obsah pojmu izolovaná sústava hmotných bodov/telies,
znenie Newtonových zákonov,
vysvetliť fyzikálny význam Newtonových pohybových zákonov,
vysvetliť ohraničenosť Newtonových pohybových zákonov,
definovať veličinu hybnosť slovne a príslušným vzťahom, 
vysloviť zákon zachovania hybnosti,
rozhodnúť, či je daná vzťažná sústava inerciálna alebo neinerciálna,
zdôvodniť príčinu vzniku trecej sily. Závislosť veľkosti trecej sily od iných veličín,
rozlíšiť, opísať a vysvetliť rôzne druhy trenia,
vhodne používať pojmy dostredivá, odstredivá a zotrvačná sila,
vysvetliť stav bez tiaže.

2.   Aplikácia
Študent by mal byť schopný
používať Newtonove pohybové zákony pri riešení úloh,
riešiť úlohy na skladanie síl alebo ich rozklad,
vypočítať veľkosť šmykovej trecej sily,
vypočítať hybnosť telesa alebo sústavy,
riešiť úlohy pre teleso pohybujúce sa po naklonenej rovine bez trenia,
riešiť úlohy pre teleso pohybujúce sa po naklonenej rovine aj s trením,
vypočítať veľkosť statickej a dynamickej trecej sily pri šmykovom trení,
používať zákon zachovania hybnosti pri riešení úloh v jednorozmernom priestore,
používať zákon zachovania hybnosti pri riešení úloh v rovine (pružné a nepružné zrážky),
vhodne pracovať s veličinami: dostredivá, odstredivá a zotrvačná sila.

3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť koeficient šmykového trenia,
overiť závislosť veľkosti trecej sily od iných veličín,
určiť koeficient statického a dynamického šmykového trenia pri rôznych povrchoch - zostaviť bez pomoci učiteľa celý experiment.

Gravitačné  pole

1.   Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
vysloviť Newtonov gravitačný zákon,
vyjadriť vzťah medzi veľkosťou vzájomných gravitačných síl pôsobiacich medzi dvoma hmotnými bodmi, ich hmotnosťami a  vzájomnou vzdialenosťou. Opísať veličiny, ktoré v rovnici vystupujú,      
rozlíšiť pojmy gravitačné pole a tiažové pole, gravitačné zrýchlenie a tiažové zrýchlenie na povrchu Zeme/v jej okolí.
opísať pohyby telies v homogénnom gravitačnom poli Zeme (voľný pád, vrh zvislý nahor, vrh zvislý nadol, vodorovný vrh). Vyjadriť vzťahmi priebehy jednotlivých veličín v závislosti na čase u jednotlivých pohybov,
opísať pohyby telies v radiálnom gravitačnom poli Zeme,
opísať a porovnať trajektórie telies pohybujúcich sa prvou, druhou a treťou kozmickou rýchlosťou,
odvodiť vzťah pre kruhovú rýchlosť telesa v radiálnom gravitačnom poli Zeme. Vyčísliť veľkosť prvej kozmickej rýchlosti,
vysvetliť zmysel druhej kozmickej rýchlosti,
opísať pohyb planét okolo Slnka podľa Keplerových zákonov. 


2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
aplikovať vzťah medzi veľkosťou vzájomných gravitačných síl, hmotnosťou telies a ich vzájomnou vzdialenosťou pri riešení fyzikálnych úloh,
vysvetliť fyzikálny význam gravitačnej konštanty,
riešiť úlohy na pohyby telies v homogénnom gravitačnom poli Zeme (vodorovný a zvislý vrh). Vedieť výpočtom určiť polohu a veľkosť rýchlosti telesa v istom čase,
riešiť úlohy na pohyby telies v homogénnom gravitačnom poli Zeme (voľný pád). Vedieť výpočtom určiť polohu a veľkosť rýchlosti telesa v istom čase,       
z prvej kozmickej rýchlosti určiť obežnú dobu telesa okolo Zeme,
aplikovať Keplerove zákony pri určení rýchlosti a obežnej doby obehu planét  alebo družíc.

3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
aplikáciou vodorovného vrhu určiť výtokovú rýchlosť kvapaliny malým otvorom v stene
      nádoby,
experimentálne zistiť z voľného pádu telesa výšku budovy, alebo hĺbku studne. 

Práca  a energia

1.   Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
definovať veličinu práca a jej jednotku,
znázorniť pracovný diagram pri konštantnej sile,
vyjadriť a vysvetliť vzťah pre potenciálnu energiu telesa v gravitačnom poli Zeme,
vyjadriť a vysvetliť vzťah pre kinetickú energiu posuvného pohybu telesa,
vysvetliť obsah pojmu izolovaná sústavu telies,
určiť celkovú mechanickú energiu izolovanej sústavy,
vysvetliť zákon zachovania mechanickej energie,
definovať veličinu výkon a jeho jednotku,
určiť z výkonu prácu vykonanú za daný čas a jednotky – Ws, kWh,
vyjadriť vzťah medzi výkonom a 
vykonanou prácou a časom, za ktorý bola vykonaná,
veľkosťou pôsobiacej sily a veľkosťou rýchlosti pohybujúceho sa telesa.
definovať veličinu účinnosť a vyjadriť vzťah medzi účinnosťou a
vykonanou prácou a dodanou energiou,
výkonom a príkonom.

2.   Aplikácia
Študent by mal byť schopný
vypočítať prácu vykonanú konštantnou silou ( pre silu pôsobiacu v smere pohybu;  pre silu nepôsobiacu v smere pohybu),
riešiť jednoduché úlohy (pohyby v gravitačnom poli Zeme) na použitie zákona zachovania mechanickej energie,
aplikovať poznatky o práci, výkone, energii a účinnosti pri riešení úloh z praxe,
určiť z výkonu prácu vykonanú za daný čas,
aplikovať poznatky pri riešení úloh z praxe.
3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť prácu vykonanú konštantnou silou pri premiestňovaní telesa,
určiť kvalitatívnu zmenu mechanickej energie na konkrétnych experimentoch,
určiť kvantitatívnu zmenu mechanickej energie na konkrétnom experimente,
experimentálne overiť vzájomnú premenu mechanických foriem energie.

Mechanika  tuhého  telesa

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
vysvetliť stály tvar a objem pevných telies na základe časticovej štruktúry látok, 
definovať tuhé teleso. Zdôvodniť zanedbanie zmien tvaru a objemu tuhého telesa,     
definovať pojmy – pôsobisko sily, vektorová priamka sily, 
definovať rameno sily. Aplikovať definíciu v špecifických situáciách,
vysvetliť otáčavé účinky sily pôsobiacej na tuhé teleso v závislosti na veľkosti pôsobiacej sily a od vzdialenosti vektorovej priamky sily od osi otáčania. Aplikovať závislosti v rôznych situáciách,  
definovať veličinu moment sily vzhľadom na os otáčania kolmú na smer sily, ako veličinu vyjadrujúcu otáčavý účinok sily na teleso,
vysvetliť momentovú vetu, 
definovať pojem ťažisko a určiť polohu ťažiska telesa,
definovať rovnovážnu polohu tuhého telesa a rozhodnúť, či je v rovnovážnej polohe,
porovnať kvalitatívne stabilitu dvoch telies,
vysvetliť čo je mierou stability telies,
vysvetliť závislosť kinetickej energie rotujúceho telesa od iných fyzikálnych veličín. 

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
rozhodnúť, či je pohyb tuhého telesa posuvný alebo otáčavý, 
vysvetliť pojem voľná os otáčania. Rozhodnúť v rôznych prípadoch, či je os otáčania tuhého telesa voľná,
použiť pravidlo pravej ruky pre určenie smeru momentu sily vzhľadom na os otáčania v rôznych prípadoch,
využiť  vzťahy pre moment sily a momentovú vetu pri riešení úloh z bežného života a techniky,
nájsť polohu pôsobiska výslednice dvoch rovnobežných síl. Aplikovať pri zdôvodnení momentovú vetu,
zistiť výpočtom alebo geometrickou konštrukciou výslednicu dvoch a viacerých síl pôsobiacich na konzoly, nosníky a podobne,
určiť polohu ťažiska plochého tuhého telesa výpočtom geometrickou konštrukciou,
definovať ťažnicu. Určiť polohu ťažiska telesa metódou ťažníc,
charakterizovať jednotlivé rovnovážne polohy tuhého telesa. Rozlíšiť rôzne prípady rovnovážnych polôh telies,
vysvetliť čo je mierou stability telies. Porovnať kvantitatívne stabilitu dvoch telies,
porovnať kinetickú energiu telesa pohybujúceho sa posuvným pohybom a kinetickú energiu rotujúceho telesa omega konst,
aplikovať vzťahy pre moment zotrvačnosti tuhého telesa vzhľadom na os otáčania a kinetickú energiu rotujúceho telesa pri riešení úloh.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
overiť momentovú vetu (napríklad z rovnováhy na páke).
určiť experimentálne polohu ťažiska telesa.
experimentálne porovnať momenty zotrvačnosti telies.   
Mechanika  kvapalín  a plynov

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
zdôvodniť nestálosť tvaru kvapalných telies pomocou ich molekulovej štruktúry,
zdôvodniť rozdielnu tekutosť kvapalín,
vysloviť Pascalov a Archimedov zákon,
poznať rozdiely medzi reálnou a ideálnou kvapalinou,         
definovať veličinu tlak a jej jednotku, 
vysvetliť pojmy tlaková sila, hydrostatická tlaková sila, hydrostatická vztlaková sila, hydrostatický tlak,
objasniť príčinu hydrostatickej tlakovej sily a hydrostatickej vztlakovej sily pôsobiacej na teleso ponorené do kvapaliny,
vyjadriť vzťahom závislosť veľkosti vztlakovej hydrostatickej sily od iných veličín, 
rozhodnúť a zdôvodniť v jednotlivých prípadoch, či teleso z danej látky bude v kvapaline plávať, vznášať sa, alebo klesne ku dnu,
zdôvodniť pomer medzi objemom ponorenej časti telesa a objemom jeho vynorenej časti pri plávaní telies,
vysvetliť pojem hydrodynamický paradox,
objasniť príčinu atmosférického tlaku a jeho zmeny so vzdialenosťou od povrchu Zeme,
poznať hodnotu normálneho tlaku,
definovať ustálené a neustálené prúdenie kvapaliny, 
poznať kvalitatívne súvislosť medzi tlakom v kvapaline a tlakovou energiou jednotkového objemu kvapaliny, 
vyjadriť vzťah medzi kinetickou energiou jednotkového objemu prúdiacej kvapaliny a veľkosťou jej rýchlosti. Opísať tento vzťah,
zdôvodniť rozdiel medzi prúdením reálnej a skutočnej kvapaliny a plynu, 
vysvetliť obsah pojmov odpor prostredia, odporová sila,
opísať podmienky vzniku odporu prostredia,
vysvetliť príčinu vzniku odporovej sily pri vzájomnom pohybe telesa a tekutiny,
opísať závislosť veľkosti odporovej sily od iných veličín, 
vysvetliť príčinu vzniku aerodynamickej sily. Rozlíšiť pojmy odporová aerodynamická sila a vztlaková aerodynamická sila.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
používať Pascalov zákon pri riešení úloh. Určiť tlak, tlakovú silu alebo obsah plochy, na ktorú sila pôsobí, ak sú dané ostatné veličiny,   
vypočítať hydrostatický tlak ak sú dané potrebné údaje. Vypočítať hydrostatickú tlakovú silu na vodorovné dno a zvislú stenu nádoby,     
aplikovať vzťah závislosti veľkosti vztlakovej hydrostatickej sily od iných veličín pri riešení úloh,       
znázorniť prúdenie kvapaliny pomocou prúdnic. Porovnať rýchlosti prúdenia kvapaliny v jednotlivých miestach potrubia z prúdnicového modelu prúdenia kvapalín, 
vysvetliť fyzikálny zmysel rovnice kontinuity. Aplikovať rovnicu pri riešení úloh,
aplikovať poznatky o meraní tlaku vzduchu v balóne pri riešení úloh,
vyjadriť vzťahom zákon zachovania energie pre prúdiacu kvapalinu. Aplikovať rovnicu pri riešení úloh,
vysvetliť princíp merania rýchlosti prúdiacej kvapaliny. Aplikovať poznatky pri riešení úloh,  
vysvetliť princíp určenia výtokovej rýchlosti kvapaliny  vytekajúcej malým otvorom v stene nádoby. Aplikovať poznatky pri riešení úloh,
vysvetliť princíp rozprašovača,
aplikovať vzťah pre odporovú silu pri riešení úloh,
zdôvodniť pohyb parašutistu vo vzduchu, pred otvorením padáka, po otvorení padáka,
uviesť príklady nutnosti zväčšovania odporovej sily a výhody zmenšenia odporovej sily pri niektorých pohyboch.  

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť hustotu látky pevného telesa pomocou Archimedovho zákona,
určiť výtokovú rýchlosť kvapaliny aplikáciou rovnice kontinuity a Bernoulliho rovnice. 

3. Molekulová fyzika a termodynamika

Základné  poznatky  molekulovej  fyziky a termodynamiky

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
vysvetliť podstatu kinetickej teórie látok,
vysvetliť kvalitatívne difúziu a Brownov pohyb,
opísať a porovnať model štruktúry pevnej látky, kvapaliny a plynu,
vysvetliť vznik rovnovážneho stavu termodynamickej sústavy,
charakterizovať rovnovážny dej, tepelne izolovanú sústavu,
charakterizovať Celziovu a termodynamickú teplotnú stupnicu, opísať ich výhody použitia,
vysvetliť fyzikálny význam Avogadrovej konštanty,
charakterizovať vnútornú energiu telesa (sústavy), uviesť jej zložky z hľadiska kinetickej teórie,
vysvetliť  zmenu vnútornej energie konaním práce a tepelnou výmenou- prvý termodynamický zákon,
vyjadriť vzťah medzi teplom prijatým alebo odovzdaným telesom a zmenou jeho teploty,
charakterizovať veličinu tepelná kapacita telesa, hmotnostná tepelná kapacita látky,
opísať funkciu kalorimetra.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
používať prevodový vzťah medzi jednotkami kelvin a stupeň Celzia,
vysvetliť na príkladoch z bežného života zmenu vnútornej energie telesa alebo sústavy,
riešiť úlohy na zmenu vnútornej energie sústavy konaním práce alebo tepelnou výmenou,
vypočítať odovzdané alebo prijaté teplo pri zmene teploty bez premeny skupenstva,
zostaviť kalorimetrickú rovnicu,
využiť kalorimetrickú rovnicu na riešenie konkrétnej úlohy,
poukázať na dôsledky hmotnostnej tepelnej kapacity vody v prírode,
posúdiť vplyv  a potrebu vhodnej tepelnej izolácie.

3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
zistiť hmotnostnú tepelnú kapacitu neznámej látky,
približne určiť priemer molekuly kyseliny olejovej.

Štruktúra  a vlastnosti  plynov

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
vysvetliť vzťahy medzi veličinami v stavovej rovnici ideálneho plynu,
vymenovať, charakterizovať a porovnať tepelné deje s ideálnym  plynom,
určiť prácu plynu pri rôznych tepelných dejoch,
charakterizovať a opísať adiabatický tepelný dej,
opísať zmeny energie pri dejoch s ideálnym plynom,
opísať kruhový tepelný dej.
určiť účinnosť tepelného motora,
formulovať a vysvetliť druhý termodynamický zákon.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
používať stavovú rovnicu pri riešení úloh,
využiť grafy pre porovnávanie tepelných dejov ideálnych plynov,
zrealizovať prechod medzi diagramami – napr. p-V a p-T,
určiť prácu plynu z grafu ako plochu,
znázorniť kruhové deje v  p-V diagramoch,
opísať činnosť tepelných motorov.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
demonštrovať zmenu teploty plynu pri jeho stláčaní a rozpínaní.

Štruktúra a vlastnosti  pevných  látok

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
opísať z hľadiska štruktúry kryštalické (monokryštalické, polykryštalické) a amorfné látky,
charakterizovať deformáciu pevného telesa,
opísať rôzne druhy deformácií,
rozlíšiť pružnú a nepružnú deformáciu,
definovať normálové napätie,
definovať absolútne a relatívne predĺženie telesa,
zdôvodniť a charakterizovať teplotnú dĺžkovú a objemovú rozťažnosť pevných telies,
určiť vzťah medzi zmenou dĺžky (objemu) telesa a zmenou jeho teploty,
vysvetliť fyzikálny význam hodnoty koeficienta teplotnej (dĺžkovej, objemovej) rozťažnosti,
vysvetliť pojmy medza úmernosti, medza pružnosti a medza pevnosti látok,
formulovať a zapísať Hookov zákon, určiť hranice jeho platnosti,
vysvetliť fyzikálny význam hodnoty modulu pružnosti v ťahu,
nakresliť a vysvetliť krivku deformácie.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
určiť vlastnosti telies z kryštalických a amorfných látok,
na príkladoch z praxe ilustrovať teplotnú rozťažnosť telies,
aplikovať vzťah pre teplotnú rozťažnosť pri riešení úloh,
použiť Hookov zákon pri riešení úloh,
vedieť  hodnoty medze pružnosti a medze pevnosti látok vyhľadať v tabuľkách a s ich pomocou riešiť rôzne praktické úlohy,
riešiť náročnejšie úlohy so vzájomným účinkom dĺžkovej teplotnej rozťažnosti a deformácie telesa.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
overiť platnosť Hookovho zákona,
meraním určiť modul pružnosti telesa v ťahu alebo tlaku.

Štruktúra a vlastnosti  kvapalín

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
opísať a vysvetliť vlastnosti povrchovej vrstvy kvapaliny,
opísať sféru molekulového pôsobenia a jej dôsledky,
objasniť pojmy povrchová energia, povrchová sila, povrchové napätie,
kvalitatívne vysvetliť javy na rozhraní pevného telesa a kvapaliny,
kvalitatívne opísať jav kapilárnej elevácie a depresie,
charakterizovať a opísať teplotnú objemovú rozťažnosť kvapalín,
vysvetliť fyzikálny význam hodnoty koeficienta teplotnej objemovej rozťažnosti kvapalín,
opísať a vysvetliť pomocou poznatkov o kinetickej teórii látok jav anomália vody,
opísať jav kapilárnej elevácie a depresie.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
riešiť úlohy s povrchovou vrstvou kvapaliny a jej zmenou,
výpočtom určiť kapilárny tlak pre voľný povrch kvapaliny a tenkej guľovej vrstvy (napr. mydlovej bubliny),
aplikovať teplotnú objemovú rozťažnosť kvapalín pri riešení úloh,
vysvetliť závislosť objemu (hustoty) vody od jej teploty.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
navrhnúť a realizovať experimenty na pozorovanie kapilárnych javov,
predviesť jednoduchým experimentom teplotnú objemovú rozťažnosť kvapaliny,
dokázať existenciu povrchovej vrstvy. 

Premeny  skupenstva  látok

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť

3.   Experiment
Študent by mal byť schopný
zostaviť jednoduchý elektrický obvod. Zapojiť do obvodu ampérmeter a voltmeter. Odmerať elektrický prúd a elektrické napätie,
odmerať elektrický odpor spotrebiča,
meraním určiť závislosť svorkového napätia zdroja od veľkosti prúdu v obvode, 
v elektrickom obvode predviesť zaradenie diódy do obvodu v priepustnom a v závernom smere,
meraním určiť voltampérovú charakteristiku polovodičovej diódy.

5. Magnetické pole

Stacionárne  a nestacionárne  magnetické  pole

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
opísať permanentný magnet,
opísať a zdôvodniť magnetické účinky magnetického poľa permanentného tyčového magnetu na magnetku,  
opísať silové pôsobenie magnetického poľa na vodič s prúdom,  
opísať magnetické pole Zeme a zdôvodniť jeho vplyv na magnetku,  
zdôvodniť vytvorenie a zakresliť tvar (využiť magnetické indukčné čiary) pilinového obrazca v okolí permanentného magnetu, priameho vodiča s prúdom, závitu s prúdom a viacerých závitov s prúdom. 
definovať magnetickú indukčnú čiaru,
určiť orientáciu magnetických indukčných čiar,
definovať homogénne magnetické pole,
posúdiť závislosť veľkosti magnetickej sily, ktorou pôsobí homogénne magnetické pole na priamy vodič s prúdom od iných fyzikálnych veličín,
definovať veličinu magnetická indukcia,
zakresliť smer vektora magnetickej indukcie voči magnetickej indukčnej čiare,
analyzovať závislosť veľkosti magnetickej sily pôsobiacej medzi dvoma rovnobežnými vodičmi s prúdmi,
definovať jednotku elektrického prúdu,
aplikáciou Ampérovho pravidla pravej ruky určiť orientáciu magnetických indukčných čiar magnetického poľa cievky s prúdom a následne polohu magnetických pólov, 
definovať veličinu magnetický tok,
opísať jav elektromagnetickej indukcie,
vysloviť Faradayov zákon elektromagnetickej indukcie a Lenzov zákon,
vysvetliť jav vlastnej indukcie a jeho dôsledky,
vysvetliť, ako sa prejavuje vlastná indukčnosť cievky pri zmene prúdu, ktorý cievkou prechádza,
vysvetliť pojem Lorentzova sila,
vysvetliť silové pôsobenie magnetického poľa na vodič s prúdom ako prejav silového pôsobenia magnetického poľa na pohybujúcu sa časticu s nábojom,
vysvetliť princíp alternátora.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný:
aplikovať Flemingovo pravidlo pre určenie smeru magnetickej sily, ktorou pôsobí homogénne magnetické pole na priamy vodič s prúdom,
aplikovať vzťah pre magnetickú silu pôsobiacu na priamy vodič v homogénnom magnetickom poli pri riešení úloh,
aplikovať závislosť veľkosti magnetickej sily pôsobiacej medzi dvoma rovnobežnými vodičmi s prúdmi od iných fyzikálnych veličín pri riešení úloh, 
poznať a vysvetliť závislosť veľkosti magnetickej sily pôsobiacej na pohybujúcu sa časticu s nábojom v magnetickom poli od iných veličín. Aplikovať túto závislosť pri riešení fyzikálnych úloh,
formulovať a aplikovať Flemingovo pravidlo ľavej ruky pre určenie smeru pôsobiacej sily na pohybujúcu sa časticu v magnetickom poli,
určiť aplikáciou Lenzovho zákona smer indukovaného prúdu v uzavretom vodiči,
vypočítať elektromotorické napätie indukované na koncoch cievky pri danej rýchlosti zmeny prúdu v cievke,
analyzovať závislosť polomeru kružnicovej trajektórie pohybu častice s nábojom od iných veličín. Aplikovať matematické vyjadrenie tejto závislosti pri riešení úloh,
opísať aplikácie pohybu častice s nábojom v magnetickom poli v technických zariadeniach – televízna obrazovka,
vyjadriť vzťahom veličinu hustota závitov cievky a využívať ju pri riešení úloh.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
opísať a vysvetliť javy spojené s vytvorením pilinových obrazcov v okolí permanentného magnetu, priameho vodiča s prúdom, závitu s prúdom a viacerých závitov s prúdom,
opísať magnetické pole v okolí priameho vodiča s prúdom (Oerstedov pokus),
predviesť a vysvetliť vznik indukovaného elektromotorického napätia na vodiči,
predviesť a vysvetliť javy spojené so zmenou prúdu v cievke.

Striedavý  prúd

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
charakterizovať striedavý prúd,
vysvetliť vznik striedavého napätia a prúdu,
vyjadriť okamžitú hodnotu striedavého napätia a prúdu v závislosti od času veličinovou rovnicou a grafom,
opísať vplyv prvkov R, L, C zapojených do elektrického obvodu na amplitúdu prúdu a fázový posun medzi napätím a prúdom,
vyjadriť výkon striedavého prúdu v obvode s R veličinovou rovnicou,
vysvetliť fyzikálny význam efektívnej hodnoty napätia a prúdu,
vysvetliť činnosť usmerňovača s polovodičovou diódou,
vysvetliť činnosť generátora striedavého prúdu,
vysvetliť činnosť transformátora, definovať transformačný pomer,
opísať a vysvetliť trojfázovú sústavu striedavých napätí. Vysvetliť zmysel nulovacieho vodiča,

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
výpočtom určiť efektívnu hodnotu striedavého napätia a prúdu,
riešiť úlohy na transformáciu napätia,
opísať spôsob výroby a prenosu elektrickej energie,
navrhnúť možnosti šetrenia elektrickej energie.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
predviesť činnosť usmerňovača s polovodičovou diódou,
zistiť účinnosť transformátora,
zostaviť transformátor, namerať transformačný pomer.

6. Mechanické  kmitanie

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
rozlíšiť stacionárne a nestacionárne fyzikálne deje,
opísať  na príkladoch periodický dej, alebo kmitanie,       
definovať pojmy oscilátor, doba kmitu, frekvencia,          
opísať priebeh harmonického kmitavého pohybu v súradnicovej vzťažnej sústave. Vysvetliť pojmy rovnovážna poloha, amplitúda, okamžitá výchylka,
vyjadriť vzťah medzi kinematickými veličinami – okamžitá výchylka (okamžitá rýchlosť a okamžité zrýchlenie) a časom pohybu veličinovou rovnicou. Opísať veličiny, ktoré v rovnici vystupujú, 
vysvetliť význam veličiny fáza kmitavého pohybu,
znázorniť priebeh kmitavého pohybu časovým diagramom,
opísať priebeh harmonického kmitavého pohybu z dynamického hľadiska,
charakterizovať vlastné kmitanie oscilátora,
vyjadriť vzťah medzi frekvenciou vlastných kmitov pružinového oscilátora a jeho parametrov veličinovou rovnicou. Opísať veličiny, ktoré v rovnici vystupujú,
charakterizovať harmonický kmitavý pohyb pružinového oscilátora z hľadiska energie,
rozlíšiť tlmené a netlmené kmitanie oscilátora,
uviesť vlastnosti núteného kmitania,
vysvetliť pojem rezonancia. Uviesť príklady rezonančného núteného kmitania v technickej praxi,
vysloviť princíp superpozície,
opísať priebeh kmitov kyvadla. Vysvetliť súvislosť medzi dobou kmitu kyvadla a jeho dĺžkou.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
určiť z časového diagramu kmitavého pohybu amplitúdu kmitania, začiatočnú fázu, periódu a frekvenciu kmitania,
vyjadriť zo známych veličín - amplitúdy kmitavého pohybu, frekvencie a začiatočnej fázy, okamžitú výchylku, okamžitú rýchlosť a okamžité zrýchlenie kmitavého pohybu,
z rovnice kmitavého pohybu určiť amplitúdu kmitania, periódu a frekvenciu kmitania a začiatočnú fázu kmitavého pohybu,
z veličinových rovníc pre okamžitú výchylku, okamžitú rýchlosť a okamžité zrýchlenie určiť 
hodnoty týchto veličín v rôznych časoch,
určiť časové okamihy rôznych hodnôt týchto veličín,
aplikovať vzťah pre frekvenciu vlastných kmitov mechanickych oscilatorov pri riešení fyzikálnych úloh,
uplatniť princíp superpozície pri skladaní izochrónnych kmitov v časovom diagrame a vo fázorovom diagrame,
overiť výpočtom platnosť zákona zachovania energie pri harmonickom kmitaní pružinového oscilátora.
z rezonančnej krivky určiť rezonančnú frekvenciu oscilátora,
aplikovať vzťah pre dobu kmitu kyvadla pri riešení úloh.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť zotrvačnú hmotnosť telesa zaveseného na pružine meraním tuhosti pružiny a frekvencie vlastných kmitov oscilátora,
meraním overiť nezávislosť frekvencie vlastných kmitov pružinového oscilátora od amplitúdy výchylky,
overiť vzťah pre periódu kyvadla.

7. Vlnenie

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
charakterizovať pružné prostredie,
opísať podmienky vzniku  postupného mechanického vlnenia,       
rozlíšiť  a opísať  vlastnosti  postupného priečneho a   pozdĺžneho  mechanického  vlnenia,  
definovať fyzikálnu veličinu vlnová dĺžka,     
vysvetliť vzťah medzi vlnovou dĺžkou, frekvenciou a veľkosťou rýchlosti vlnenia v danom prostredí a aplikovať ho pri riešení úloh,
napísať a vysvetliť rovnicu postupnej mechanickej vlny, 
vysvetliť vznik a opísať vlastnosti stojatého mechanického vlnenia,   
porovnať vlastnosti postupného a stojatého mechanického vlnenia,
opísať elektromagnetické vlnenie a elektromagnetickú vlnu,
definovať vlnoplochu, lúč a určiť ich vzájomnú polohu (graficky),
rozlíšiť guľovú a rovinnú vlnoplochu. Určiť podľa vlnoplochy možnosti tvaru a polohy zdroja vlnenia,
vysloviť  Huygensov princíp,
opísať odraz vlnenia v rade bodov na pevnom a voľnom konci,
opísať odraz vlnenia v rade bodov pri prechode vlnenia do prostredia s inými fyzikálnymi vlastnosťami, 
vysvetliť  interferenciu dvoch koherentných vlnení,
porovnať rozdielnosť funkčnej závislosti veličín, ktorými popisujeme kmitanie a veličín, ktorými popisujeme vlnenie,
rozlíšiť druhy elektromagnetického vlnenia podľa vlnových dĺžok, frekvencií a energií kvánt,
opísať experimenty, potvrdzujúce, že svetlo je  elektromagnetické vlnenie,
opísať metódu merania rýchlosti svetla,
zaradiť svetlo do spektra elektromagnetického vlnenia,
poznať približnú hodnotu rýchlosti svetla vo vákuu a zmenu rýchlosti svetla v závislosti od látkového prostredia,
podstatu a využitie úplného odrazu elektromagnetického vlnenia,
vysloviť a zapísať rovnicou zákon odrazu a lomu elektromagnetického vlnenia,
definovať pojmy absolútny index lomu látky a relatívny index lomu,
napísať a vysvetliť zobrazovaciu rovnicu zrkadla a šošovky,
definovať optickú mohutnosť šošovky a poznať jej jednotku,
vysvetliť princíp zobrazovania predmetu lupou, mikroskopom a ďalekohľadom,
definovať pojem uhlové zväčšenie a rozlišovacia schopnosť,
definovať priečne zväčšenie guľového zrkadla a tenkej šošovky,
vysvetliť princíp zobrazovania predmetu ľudským okom,
definovať pojmy zorný uhol a zotrvačnosť oka,
vysvetliť funkciu zreničky, šošovky a sietnice v oku,
rozlíšiť krátkozraké a ďalekozraké oko,
posúdiť obmedzenia geometrickej optiky,
vysvetliť princíp interferencie svetla na tenkých vrstvách,
definovať pojmy koherentnosť vlnení, optická dráha, rád interferenčného maxima (minima),
vysvetliť princíp a dôsledky ohybu svetla,
vysvetliť podstatu rozkladu bieleho svetla pri lome na rovinnom rozhraní,
rozlíšiť prirodzené a polarizované svetlo,
navrhnúť možné spôsoby vytvorenia lineárne polarizovaného svetla,
využitie polarizácie svetla.
posúdiť význam objavu polarizácie svetla v súvislosti s priečnosťou elektromagnetického vlnenia,
charakterizovať infračervené, ultrafialové a Röntgenové žiarenie,
charakterizovať čiarové spektrá,
posúdiť význam spektrálnej analýzy.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
aplikovať rovnicu postupnej mechanickej vlny pri riešení úloh, 
použiť Huygensov princíp pre vysvetlenie zákonov odrazu a lomu,
vysvetliť zákon lomu a aplikovať ho pri riešení výpočtových a grafických úloh,  
s využitím geometrickej optiky zobraziť predmet zrkadlom a šošovkou,
využiť zobrazovaciu rovnicu pre výpočet polohy a vlastností obrazu vytvoreného zrkadlom alebo šošovkou,
aplikovať myšlienku rozkladu bieleho svetla pri lome na rovinnom rozhraní a úplného odrazu svetla pri vytvorení dúhy,
charakterizovať zvuk/zvukové vlnenie a jeho vlastnosti,
porovnať veľkosť rýchlosti zvuku v rôznych látkach, 
poznať približnú hodnotu rýchlosti zvuku vo vzduchu,
vyhľadať rýchlosti zvuku v rôznych látkach v tabuľkách,
opísať odraz zvukového vlnenia, vznik ozveny a lom zvukového vlnenia,
vysvetliť obsah pojmu hluk a opísať rôzne spôsoby ochrany pred účinkami hluku,
opísať škodlivé účinky elektromagnetického žiarenia a spôsoby ochrany pred nimi,
vysvetliť princíp superpozície a aplikovať ho pri riešení grafických úloh,
načrtnúť a analyzovať graf výsledného vlnenia pri skladaní dvoch vlnení rovnakého smeru,
zdôvodniť priečnosť elektromagnetickej vlny,
vysvetliť jav interferencie elektromagnetickej vlny. Uviesť podmienky pre zosilnenie a zoslabenie elektromagnetického vlnenia interferenciou,
uviesť podmienky pre vznik javov ohyb a tieň elektromagnetického vlnenia,
charakterizovať lineárne polarizovanú elektromagnetickú vlnu. Opísať a vysvetliť dôkaz polarizácie elektromagnetickej vlny,
s využitím geometrickej optiky znázorniť zobrazenie predmetu zrkadlom, šošovkou alebo optickou sústavou,
vypočítať ohniskovú vzdialenosť tenkej šošovky zo známych polomerov krivostí šošovky a indexov lomov,
posúdiť efekty vyplývajúce zo zotrvačnosti oka,
posúdiť obmedzenosť pozorovania voľným okom,
aplikovať myšlienku úplného odrazu svetla pri jave fatamorgány,
určiť hrúbku tenkej vrstvy na základe interferenčných maxím a miním.

3.Experiment
Študent by mal byť schopný
určiť veľkosť rýchlosti zvuku otvoreným rezonátorom,
zobraziť predmet zrkadlom, šošovkou alebo optickou sústavou,
zistiť vlnovú dĺžku svetla interferenciou alebo ohybom,
navrhnúť meranie na zistenie hrúbky ľudského vlasu.

8. Základy fyziky mikrosveta

1.Zapamätanie a porozumenie
Študent by mal vedieť
charakterizovať vývoj názorov na mikrosvet,
opísať podstatu fotoelektrického javu a Einsteinovej teórie  a ohodnotiť ich vplyv na vývoj fyziky,
vysvetliť obsah pojmov: svetelné kvantum, fotón, medzná vlnová dĺžka,
opísať korpuskulárnovlnový dualizmus žiarenia a častíc,
opísať zloženie atómov,
vysvetliť súvislosť medzi emisným spektrom atómu (vodíka) a stavbou elektrónového obalu,
opísať elektrónový obal atómu a zdôrazniť kvantovanie energie atómov (čiarový charakter atómových spektier),
opísať vznik emisných a absorpčných spektier,
vysloviť Pauliho princíp,
porovnať spontánnu a stimulovanú emisiu,
opísať princípy, ktoré viedli k objavu a skonštruovaniu lasera,
opísať súčasné spôsoby používania laserov, 
opísať zloženie jadra atómu a objasniť funkciu jadrových síl,
vysvetliť vzťah medzi väzbovou energiou jadra a hmotnostným úbytkom jadra atómu,
charakterizovať závislosť väzbovej energie pripadajúcej na jeden nukleón k počtu nukleónov v jadrách a z toho vyplývajúce možnosti uvoľňovania jadrovej energie,
opísať podstatu syntézy ľahkých jadier a štiepenia veľmi ťažkých jadier ako reakcií, pri ktorých sa uvoľňuje energia,
vysvetliť reťazovú reakciu a posúdiť možnosti jej kontrolovania,
opísať zloženie jadrového reaktora a jadrovej elektrárne,
opísať nestabilitu niektorých jadier a z nich vyplývajúcu prirodzenú rádioaktivitu,
definovať pojmy polčas premeny (doba polpremeny) rozpadu, aktivita žiariča a rozpadová konštanta,
načrtnúť závislosť počtu nepremenených jadier od času,
vyjadriť vzťahom počet nepremenených jadier v závislosti od času,
opísať spôsob využitia jadrovej energie,
opísať spôsob využitia rádionuklidov,
opísať základné zariadenia a metódy práce pre výskum elementárnych častíc,
opísať základné spôsoby ochrany pred žiarením.

2.Aplikácia
Študent by mal byť schopný
opísať vývoj názorov na mikrosvet,
pracovať so svetelným kvantom a Planckovou konštantou,
aplikovať Einsteinovu teóriu fotoelektrického javu pri niektorých javoch a pri riešení úloh,
ilustrovať na príklade ľubovoľnej jadrovej reakcie platnosť zákonov zachovania energie, hmotnosti, hybnosti a elektrického náboja,
použiť graf závislosti počtu nepremenených jadier od času pre výpočet polčasu rozpadu,
vypočítať a porovnať podľa tabuliek polčas premeny vybraných rádionuklidov,
aplikovať vedomosti z prirodzenej a umelej rádioaktivity na riešenie úloh,
aplikovať svoje poznatky z fyziky mikrosveta v zmysle ochrany životného prostredia.

Štátny pedagogický ústav, Pluhová 8, 830 00 Bratislava




















CIEĽOVÉ POŽIADAVKY NA VEDOMOSTI A ZRUČNOSTI
MATURANTOV Z ANGLICKÉHO JAZYKA 
ÚROVEŇ A





















Bratislava 2005
ÚVOD
Cieľom nového modelu maturitnej skúšky z anglického jazyka je zosúladenie požiadaviek na jazykové vedomosti a rečové zručnosti žiakov, zjednotenie kritérií hodnotenia jazykovej kompetencie žiakov a dosiahnutie objektivity maturitnej skúšky. Nový typ maturitnej skúšky umožní žiakom študovať doma aj v zahraničí a uplatniť sa na európskom trhu práce. 
	Úroveň zvládnutia cudzieho jazyka je špecifikovaná dokumente Rady Európy Common European Framework of Reference: Learning, Teaching, Assessment (Cambridge, 2001). V európskom roku jazykov 2001 sa štáty v strednej a východnej Európy zhodli na spoločnom postupe v oblasti výučby cudzích jazykov, ktorý by mal vyvrcholiť v jednotne poňatých záverečných skúškach.
	Common European Framework (CEF, 2001) podnietil štáty strednej a východnej Európy k rozhodnutiu konať maturitnú skúšku na dvoch úrovniach. Spoločný názov pre obe úrovne je samostatný používateľ (independent learner), čo predpokladá, že žiak aktívne pristupuje k získavaniu vedomostí nielen na hodinách anglického jazyka, ale i prostredníctvom všetkých dostupných médií (samoštúdiom) v zhode so svojimi osobnými záujmami a profesijnou orientáciou. Požiadavky kladené na žiaka predpokladajú uvedomelý prístup žiaka k osvojeniu si cudzieho jazyka. Táto koncepcia umožňuje žiakovi, aby sa na základe vlastného uváženia rozhodol, do akej miery bude anglický jazyk v budúcnosti používať, a sám si zvolil úroveň náročnosti maturitnej skúšky. 
Nový model maturitnej skúšky z anglického jazyka je jednotný pre všetky typy stredných škôl. Podkladom pre vypracovanie cieľových požiadaviek sú platné pedagogické dokumenty pre vzdelávanie na stredných školách Slovenskej republiky a materiál Rady Európy Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment (Cambridge, 2001). 
	Obsah cieľových požiadaviek je koncipovaný v súlade s obsahom aktuálnych zahraničných materiálov, čo zabezpečí postupné zosúladenie požiadaviek s kritériami vymedzenými v zahraničnom dokumente Common European Framework of Reference pre úrovne B1, B2 a s požiadavkami na získanie medzinárodne uznávaných skúšok.

Žiak:
1)rozumie hlavnej myšlienke a podstatným informáciám náročnejších textov s konkrétnou i abstraktnou tematikou, vrátane odbornej diskusie,
2)dokáže sa dorozumieť plynule a spontánne na témy z každodenného života a z oblasti svojho profesijného záujmu,
3)dokáže viesť bežný dialóg s tým, ktorého materinským jazykom je anglický jazyk, 
4)vie zostaviť rozsiahlejší súvislý prejav na témy z každodenného života a z oblasti svojho profesijného záujmu, vysvetliť stanovisko k aktuálnym problémom a uviesť výhody a nevýhody rôznych alternatív.

Tematické okruhy
             Cieľové požiadavky z anglického jazyka obsahujú 25 tematických okruhov. V rámci týchto okruhov majú žiaci rozvíjať svoje kompetencie, komunikačné zručnosti, budovať slovnú zásobu a zdokonaľovať jazykové vedomosti tak, ako je vymedzené v ďalších častiach predložených cieľových požiadaviek.
Uvedené tematické okruhy sú záväzné. Slúžia ako podklad pre tvorbu testov a zadaní pre externú a internú maturitnú skúšku.
Podrobný obsah každého tematického kruhu nie je vymedzený taxatívne, ponecháva sa tu istý priestor pre učiteľov a predmetové komisie, aby dotvorili a rozšírili náplň jednotlivých tematických okruhov s ohľadom na záujmy a zameranie žiakov.

1.Rodina
a)osobné údaje
b)členovia rodiny
c)bežné a výnimočné dni
d)rodinné vzťahy
e)rodina v minulosti, dnes a v budúcnosti

2.Kultúra a umenie
a)druhy umenia
b)umenie, ktoré ma zaujíma
c)môj zážitok z kultúrneho podujatia
d)kniha – priateľ človeka
e)vplyv umenia na rozvoj osonosti

3.Šport
a)druhy športu
b)šport, ktorý ma zaujíma
c)význam športu pre rozvoj osobnosti
d)nové trendy v športe a extrémne športy
e)reklama, peniaze a doping v športe

4.Bývanie
a)môj domov
b)bývanie v meste a na vidieku
c)bývanie podľa mojich predstáv
d)domov a jeho význam v živote človeka
e)problémy s bývaním

5.Obchod a služby
a)nákupné zariadenia
b)služby
c)druhy a spôsoby nákupu a platenia
d)reklama a vplyv reklamy na zákazníkov
e)konzumná spoločnosť

6.Starostlivosť o zdravie
a)ľudské telo
b)choroby, úrazy, návšteva u lekára
c)zdravý spôsob života
d)zdravotnícka starostlivosť, poistenie
e)klasická a alternatívna medicína

7.Cestovanie
a)dopravné prostriedky
b)dôvody a význam cestovania
c)príprava na cestu
d)cestovný ruch a jeho dôsledky
e)cestovanie v minulosti, dnes a v budúcnosti

8.Vzdelanie
a)moja škola a škola mojich snov
b)školský systém
c)vzťah žiak-žiak, žiak-učiteľ
d)škola v minulosti, dnes a v budúcnosti
e)spôsoby učenia sa

9.Zamestnanie
a)typy povolaní
b)voľba povolania a jej motivácia
c)žiadosť o zamestnanie, profesijný životopis, prijímací pohovor
d)trh práce, nezamestnanosť, sociálne zabezpečenie
e)kariéra a rodinný život

10. Vzťahy medzi ľuďmi
a)medziľudské vzťahy
b)priateľstvo a láska
c)životné hodnoty a postoje
d)spoločenské kontakty a stretnutia
e)spoločenské problémy, konflikty a ich riešenia

11. Človek a príroda
a)ja, moja rodina a životné prostredia
b)príroda okolo nás
c)pôsobenie človeka na životné prostredie
d)vplyv životného prostredia na človeka
e)budúcnosť života na Zemi 

12. Vedecko-technický rozvoj
a)život kedysi a dnes
b)vplyv rozvoja techniky na život človeka
c)vynálezy, bez ktorých sa neviem zaobísť
d)veda a technika v službách človeka
e)človek a veda a technika v budúcnosti

13. Človek a spoločnosť
a)postavenie človeka v rôznych etapách života (detstvo, adolescencia, dospelosť, staroba)
b)práva a povinnosti človeka
c)zásady slušného správania
d)normy a ich porušovanie
e)jednotlivec a komunita

14. Komunikácia a jej formy
a)verbálna a neverbálna komunikácia
b)komunikácia v rôznych situáciách
c)moderné formy komunikácie
d)jazyk ako dorozumievací prostriedok
e)efektívna komunikácia

15. Masmédiá
a)typy a úlohy masovokomunikačných prostriedkov
b)tlač
c)rozhlas a televízia
d)vplyv masmédií na život jednotlivca, rodiny i spoločnosti
e)internet a jeho vplyv na človeka

16. Mládež a jej svet
a)charakteristika mladých ľudí
b)postavenie mladých v spoločnosti
c)vzťahy medzi rovesníkmi a generačné vzťahy
d)nezdravé javy v živote mladých 
e)predstavy mladých o budúcnosti

17. Stravovanie
a)jedlá a nápoje, stravovacie návyka
b)stravovacie možnosti a zariadenia
c)národné kuchyne, zvyka a špeciality
d)kultúra stolovania
e)diéty, zdravá výživa, poruchy stravovania

18. Záľuby, voľný čas a životný štýl
a)možnosti trávenia voľného času
b)organizovaný voľný čas
c)individuálne záľuby
d)trávenie voľného času rôznych vekových kategórií
e)vplyv zmien spoločnosti na trávenie voľného času

19. Multikultúrna spoločnosť
a)sviatky, zvyky, tradície
b)sviatky a zvyky v našej rodine
c)spolunažívanie ľudí rôznych národností v jednej krajine
d)zbližovanie kultúr
e)rešpektovanie kultúrnych hodnôt iných národov

20. Mestá a miesta
a)dôležité miesta v mojom živote
b)turisticky zaujímavé mestá a miesta
c)miesto alebo mesto mojich snov
d)rodné mesto a región
e)vidiek a mesto v minulosti, dnes a v budúcnosti

21. Obliekanie a móda
a)výber oblečenia
b)odev a doplnky na rôzne príležotosti
c)vplyv počasia a podnebia na odievanie
d)módne trendy, značkový tovar
e)posudzovanie ľudí podľa oblečenia

22. Počasie, fauna, flóra
a)počasie a ročné obdobia
b)zvieratá, rastliny, klimatické podmienky
c)vplyv počasia na náladu a správanie človeka
d)vplyv počasia a klímy na životný štýl
e)postoj človeka k prírodným katastrófam

23. Vzory a ideály
a)pozitívne a negatívne charakterové vlastnosti
b)človek, ktorého si vážim
c)čo si na sebe vážim
d)reálni a literárni hrdinovia
e)konanie človeka v hraničnej situácii

24. Krajina, ktorej jazyk sa učím
a)krajina a obyvatelia
b)miesta, ktoré bb som rád navšívil
c)zvyky a tradície
d)stereotypy a predsudky
e)spolupráca a zbližovanie sa, zjednotená Európa

25.Slovensko – moja vlasť
a)krajina a obyvatelia
b)miesta, ktoré by som odporučil cudzincom
c)zvyky a tradície
d)stereotypy a predsudky
e)miesto Slovenska v zjednotenej Európe

CIEĽOVÉ KOMPETENCIE
Cieľové kompetencie sú všeobecne formulované požiadavky na vedomosti a zručnosti, ktoré si má žiak osvojiť, ak chce štúdium anglického jazyka ukončiť maturitnou skúškou.

Všeobecné kompetencie
Všeobecné kompetencie používateľa cudzieho jazyka zahŕňajú jeho vedomosti, zručnosti, osobnú zainteresovanosť a schopnosť učiť sa cudzí jazyk.

Žiak:
uplatňuje všeobecné vedomosti týkajúce sa zemepisných, hospodárskych, spoločensko-ekonomických a kultúrnych reálií,
uplatňuje získané vedomosti a zručnosti v každodennom živote,
získava nové vedomosti a zručnosti uvedomelo,
opakuje si osvojené vedomosti a dopĺňa si ich,
uplatňuje stratégie učenia sa cudzieho jazyka,
chápe potrebu celoživotného vzdelávania sa v anglickom jazyku,
správa sa v súlade s konvenciami príslušných krajín,
porovnáva reálie anglofónnych krajín s reáliami vlastnej krajiny,
uplatňuje osvojené vedomosti a zručnosti v príprave na svoje budúce povolanie.

Komunikačné kompetencie:

Na uskutočnenie komunikačného zámeru a potrieb sa vyžaduje komunikačné správanie, ktoré je primerané danej situácii a bežné v krajinách, kde sa anglickým jazykom hovorí. Komunikačné kompetencie zahrňujú nasledovné zložky:

a) jazykovú kompetenciu

Žiak vie a používa:
slovnú zásobu vrátane frazeológie v rozsahu komunikačných situácií a tematických okruhov (lexikálna kompetencia),
morfologické a syntaktické javy (gramatická kompetencia),
slovotvorbu a funkcie gramatických javov (sémantická kompetencia),
zvukové a grafické prostriedky jazyka (fonologická kompetencia: ortografická a ortoepická).

b) sociolingvistickú kompetenciu

Žiak vie:
komunikovať v rôznych spoločenských úlohách v bežných komunikačných situáciách,
používať verbálne a neverbálne výrazové prostriedky v súlade so sociokultúrnym úzom v anglicky hovoriacich krajinách,
správne reagovať v rôznych spoločenských situáciách (pozdravy, oslovenie, nadviazanie rozhovoru, zvolania),
dodržiava konvencie slušnosti (vyjadrenie záujmu o druhého, výmena názorov, informácií, vyjadrenie obdivu, srdečnosti, pohostinnosti, obdarovanie, vyhýbanie sa priamym príkazom, vyjadrenie poľutovania, ospravedlnenia, vyhýbanie sa opravovaniu, protirečeniu, poučovaniu, primerané používanie slov ďakujem, prosím, vyhýbanie sa vyjadreniu asertívnej nadradenosti, neprimeranému sťažovaniu sa, neprimeranej nespokojnosti),
používa výrazy ľudovej múdrosti (príslovia, porekadlá, ustálené spojenia),
uvedomuje si rozdiely registra (veľmi formálneho, formálneho, neformálneho, rodinného, intímneho). 

Žiak dokáže komunikovať zrozumiteľne, uvedomelo a slušne vo formálnom a neformálnom štýle, primerane na situáciu a partnera komunikácie. Vie sa aktívne zapojiť do diskusie, aj keď tá prebieha v prirodzenomom tempe a v hovorovom jazyku. Dokáže nadviazať kontakt s každým, ktorého materinským jazykom je jazyk anglický, bez zámerneho zosmiešňovania alebo nahnevania alebo donútenia cudzinca zmeniť svoje prirodzené správanie. Dokáže sa v rôznych situáciách vyjadrovať primerane.

c) pragmatickú kompetenciu 

Žiak vie:
ako prehovoriť (zámer, téma, následnosť, príčina, kohézia, koherencia, štýl, register, rétorika),
ako funkčne využívať jazykové prostriedky na získavanie informácií, vyjadrenie postojov – súhlas, nesúhlas, modality – povinnosť, schopnosť, vôle – túžby, zámery, emócie – radosť, uspokojenie, nevôla, záujem, prekvapenie, rozčarovanie, strach, etické zásady – ospravedlnenie, ľútosť, poľutovanie, súhlas, nesúhlas, pozdravenie, žiadosť, odmietnutie, začatie, udržiavanie a ukončenie rozhovoru,
ako zostaviť prehovor vzhľadom na interaktívnu (výmena informácií) alebo transaktívnu (sprostredkovanie informácií) schému.

KOMUNIKAČNÉ ZRUČNOSTI
V obidvoch častiach maturitnej skúšky (externej i internej) sa preverujú receptívne (počúvanie s porozumením, čítanie s porozumením) a produktívne (ústny prejav a písomný prejav) rečové zručnosti.
Tieto zručnosti nemožno chápať izolovane, pretože sa navzájom prelínajú a dopĺňajú (integrované zručnosti).

Počúvanie s porozumením
Žiak rozumie dlhším, náročnejším monologickým, dialogickým a kombinovaným ústnym prejavom informatívneho a umeleckého charakteru, a primerane náročným populárno-vedeckým textom, ktoré sú prednesené v bežnom hovorovom tempe reči a v štandardnej angličtine.

Cieľové požiadavky
Žiak rozumie:
prejavu ako celku, téme a hlavnej myšlienke, rozumie podstatným a špecifickým informáciám, vie rozlíšiť hovoriacich,
podrobným informáciám, rozumie štruktúre vypočutého textu, vie rozlíšiť hovoriacich, ich názory a stanoviská,
jednoduchým prejavom informatívneho charakteru s tematikou každodenného života (oznamy, inštrukcie, opisy, odkazy) v primeranom tempe reči a v štandardnom jazyku,
náročnejším prejavom informatívneho charakteru s konkrétnou i abstraktnou tematikou v bežnom hovorovom tempe reči v štandardnom jazyku,
kratšiemu jednoduchšiemu prejavu naratívneho charakteru (zážitok, príbeh),
dlhšiemu náročnejšiemu prejavu umeleckého charakteru, vie odhadnúť postoje, názory a náladu rečníkov, 
podstatným informáciám obsahovo a jazykovo náročnejších prednášok prednesených v bežnom hovorovom tempe reči a v štandardnom jazyku,
podstatným informáciám rozhlasových správ s tematikou každodenného života, ktoré sú prednesené v primeranom tempe reči, 
podrobnejším informáciám rozhlasových správ s aktuálnou problematikou a podstatným informáciám rôznych rozhlasových programov. 

Čítanie s porozumením
Žiak rozumie náročnejším textom informatívneho, faktografického, populárno-vedeckého charakteru, ktoré súvisia so súčasnými problémami, a vie dedukovať, analyzovať, zovšeobecňovať stanoviská a názory autorov. Číta prózu podľa vlastného výberu.
 
Cieľové požiadavky:
Žiak:
vie získať informácie z primerane náročných textov (tabuľky, grafy, oznamy, nápisy, a inzeráty) a vhodne používa stratégie čítania, 
číta a rozumie rôznym textom informatívneho charakteru a primerane náročným populárno-vedeckým textom (pracovné návody a prospekty), 
rozumie obsahu autentického, faktografického a beletristického textu a článkom z tlače,
vie pochopiť tému a hlavnú myšlienku obsahovo i jazykovo náročnejšieho textu,
vie vyhľadať špecifické a detailné informácie v rôznych náročnejších textoch, 
vie rozlíšiť základné a rozširujúce informácie v jednoduchšom texte s jasnou a logickou štruktúrou, 
rozlišuje v texte zámer, postoj a pocity autora a ostatných zúčastnených,
vie odhadnúť význam neznámych slov v náročnejšom texte a pružne mení stratégie čítania podľa typu textu a účelu čítania,
chápe logickú štruktúru náročnejšieho textu na základe obsahu, ale aj lexikálnych a gramatických prostriedkov. 

Ústny prejav – interakcia  
Žiak vie jazykovo správne a primerane reagovať v rôznych situáciách. Vie sa spontánne zapojiť do rozhovoru na témy z každodenného života a z oblasti svojho profesijného záujmu a vie plynulo udržiavať komunikáciu. Dokáže sa aktívne zapojiť do diskusie na rôzne témy.

Ústny prejav – produkcia 
Žiak vie predniesť rozsiahlejší súvislý ústny prejav na témy z každodenného života a z oblasti svojho profesijného záujmu. Dokáže vyjadriť vlastný názor a pri rôznych možnostiach riešenia problému vie uviesť výhody a nevýhody rôznych alternatív.

Cieľové požiadavky
Žiak:
reaguje na podnety jazykovo správne, zrozumiteľne a primerane situácii,
sa vyjadruje plynulo a správne k rôznym témam s ohľadom na stupeň formálnosti prejavu,
vie začať, udržiavať a ukončiť rozhovor, 
vie prerušiť a nadviazať rozhovor a preformulovať svoju výpoveď,
vie správne reagovať na partnerove repliky v prirodzených a simulovaných situáciách, v situačných dialógoch,
vie spontánne reagovať v rôznych komunikačných situáciách,
vie pripraviť a predniesť dlhší prejav na určitú tému aj s odborným zameraním, 
vie opísať obrázky, mapy, grafy, porovnať ich, vysvetliť súvislosti a vyjadriť vlastné pocity, názory a postoje.

Písomný prejav 
Žiak vie napísať rozsiahlejší súvislý prejav na rôzne témy s využitím osobnej skúsenosti. Vie vyjadriť a zdôvodniť svoj postoj a názor. Efektívne využíva zložitejšie lexikálne, gramatické, syntaktické a štylistické prostriedky vo formálnom a neformálnom písomnom prejave. 

Cieľové požiadavky
Žiak vie:
napísať krátky oznam, správu, odkaz, ospravedlnenie,
napísať niektoré útvary administratívneho štýlu: objednávku, reklamáciu, program rokovania a zápisnicu z rokovania, 
napísať rozsiahlejší, obsahovo a jazykovo náročnejší súkromný list, 
napísať kratší úradný list: žiadosť o informáciu, sprievodný list, krátku správu,
napísať rozsiahlejší, obsahovo a jazykovo náročnejší úradný list: žiadosť, sťažnosť, rozsiahlejšiu správu,
opísať predmet, miesto, osobu, udalosť v širších súvislostiach (opis),
napísať príbeh – obsahovo, jazykovo i štylisticky náročnejší slohový útvar (rozprávanie), 
napísať krátky súvislý slohový útvar s vyjadrením vlastného názoru a pocitov (composition),
napísať rozsiahlejší obsahovo a jazykovo náročnejší slohový útvar s využitím argumentácie, porovnávania (essay). 

JAZYKOVÉ VEDOMOSTI
Uvedené príklady ilustrujú funkcie jazykových prostriedkov. Príklady uvádzané pri jednotlivých gramatických javoch zdôraznujú funkčnosť gramatických štruktúr. Z toho dôvodu pri jednoduchých gramatických javoch slúžia príklady len na ilustráciu (viď zámená).

1. Zvuková stránka jazyka					
Žiak má zreteľnú a prirodzenú výslovnosť s ojedinelými nepresnosťami.		

Žiak ovláda zásady správnej výslovnosti:



CIEĽOVÉ POŽIADAVKY NA VEDOMOSTI A ZRUČNOSTI
MATURANTOV Z INFORMATIKY
ÚROVEŇ A, B











Bratislava 2005

 1.Cieľ maturitnej skúšky
  Cieľom maturitnej skúšky z informatiky je najmä:
1.zistenie úrovne pochopenia teoretických poznatkov z informačných a komunikačných technológií (IKT),
2.zistenie úrovne schopností riešiť algoritmické úlohy,
3.zistenie úrovne praktických zručností v ovládaní prostriedkov IKT,
4.zistenie úrovne schopnosti identifikovať problém z oblasti IKT, analyzovať ho, navrhnúť spôsoby jeho riešenia, vybrať najvhodnejšie riešenie a zrealizovať ho,
5.zistenie úrovne schopnosti zdokumentovať a prezentovať navrhnuté riešenia.

Dosiahnutá úroveň v jednotlivých bodoch sa bude porovnávať s cieľovými požiadavkami na vedomosti a zručnosti z informatiky.

2.Cieľové požiadavky na vedomosti a zručnosti
2.1. Obsahový a výkonový maturitný štandard
2.1.1. Úvod

Kompletný text štandardu sú požiadavky pre úroveň A. Pre úroveň B sú určené len časti textu, ktoré sú vytlačené tučným písmom.
Študenti pri štúdiu informatiky pracujú s dostupným hardvérom a softvérom. Využívajú dostupný operačný systém (predpokladá sa viacužívateľský, viacúlohový OS). Školy postupne vytvárajú podmienky, aby študenti pracovali so všetkými zariadeniami a druhmi programov uvedenými v štandardoch a snažia sa tým umožniť študentom maturovať na obidvoch úrovniach.
Vyučovanie aplikačného softvéru sa realizuje na konkrétnom programe, predpokladá sa primeraná orientácia vo zvolenom programe a znalosť základných pojmov súvisiacich s jeho prostredím. Tieto znalosti však nemôžu byť predmetom skúšania. Hodnotí sa dosiahnutie požadovaného výsledku a efektívnosť, s akou bol dosiahnutý, nie znalosti viazané na konkrétny produkt (klávesové skratky, špeciálne nástroje a pod.).
Vyučovanie programovania sa uskutočňuje v dostupnom vyššom programovacom jazyku (odporúčame jazyk pascal). V externej časti maturitnej skúšky budú úlohy zadané pomocou štruktúr jazyka pascal. Žiak môže riešiť úlohy v ľubovoľnom vyššom programovacom jazyku, ktorý sa učil na strednej škole.
Predpokladáme postupné vydanie učebníc, cvičebníc, pracovných listov a metodických materiálov s podrobnejším rozpracovaním obsahu a metodickým spracovaním tém uvedených v katalógu cieľových požiadaviek.
2.1.2. Informácie okolo nás
Obsahový štandard:
Údaj, informácia, jednotky informácie, digitalizácia. Písmo, šifry. Číselné sústavy – prevody, algoritmy. Reprezentácia údajov v počítači – čísla, znaky; kompresia údajov. Textová informácia – aplikácie na tvorbu a spracovávanie rôznych formátov; kódovanie, národné abecedy, unicode; jednoduchý, formátovaný a štruktúrovaný dokument; textový editor – formátovanie, štýl, hromadná korešpondencia; tabuľkový kalkulátor – bunka, hárok, vzorec, funkcia, odkazy, grafy, triedenie, vyhľadávanie, filtrovanie; prezentácie – snímka, stránka, spôsoby tvorby prezentácií, prezentácie na webe – hypertext, odkazy, html. Grafická informácia – rastrová, vektorová grafika; kódovanie farieb; grafické formáty; grafický editor – typické nástroje na úpravu v rastrových a vektorových editoroch; objekty a manipulácia s nimi, ich transformácia, nastavenie vlastností; digitálne video. Zvuková informácia – formáty, programy na nahrávanie, spracovanie, konverzie, prehrávanie. Uchovávanie informácie – typy a limity zariadení. Databázové systémy – základné vlastnosti a funkcie, oblasti použitia.








CIEĽOVÉ POŽIADAVKY NA VEDOMOSTI A ZRUĆNOSTI MATURATOV ZO SLOVENSKÉHO JAZYKA A SLOVENSKEJ LITERATÚRY
ÚROVEŇ A, B
             	
				   
 









BRATISLAVA  2005



1.Systém maturitnej skúšky zo slovenského jazyka a literatúry

1.1.Slovenský jazyk a literatúra má medzi maturitnými predmetmi na školách s vyučovacím jazykom maďarským osobitné, ústredné postavenie spolu s materinským jazykom. Je povinným maturitným predmetom na školách s  vyučovacím jazykom maďarským a zároveň sa považuje za jeden z cudzích jazykov, ktorý si žiaci s materinským jazykom maďarským osvojujú na všetkých typoch stredných škôl s VJM, v  ktorých sa štúdium ukončuje maturitou.
Náročnosť a rozsah maturitnej skúšky zo slovenského jazyka a literatúry obsahuje tie vedomosti, zručnosti a návyky, ktoré si študent osvojil počas svojho štúdia na strednej škole. Maturitná skúška je zatiaľ jednou z  najstabilnejších foriem skúšok v  našom školskom systéme pre všetky typy SŠ, pri ktorých študent preukáže svoje vedomosti, zručnosti a návyky v danom predmete.
Všetko však, čo prechádza vývojom k lepšiemu, prechádza i  zmenami. Tejto zmene podlieha i zmena v systéme maturitných skúšok.
1.2.Maturitné skúšky po novom zo slovenského jazyka a  literatúry na školách s  VJM vyžadujú ich štandardizáciu a zároveň rozdelenie na dve úrovne. 
Pri štandardizácii si musíme stanoviť, čo považujeme za ustálený systém požiadaviek. Samozrejme tu sa zobjektívňuje  celý systém maturitnej skúšky zo slovenského jazyka a slovenskej literatúry. 
Pri rozdelení na dve úrovne ide o  rozdelenie na základnú a vyššiu úroveň maturitnej skúšky, pričom nejde o to, že by študenti vykonávajúci maturitnú skúšku na základnej úrovni boli nejako zvýhodnení alebo mali ľahšiu skúšku. 


2.Všeobecné ciele a požiadavky na maturitnej skúške zo slovenského jazyka

2.1.Vedomosti študentov zo slovenského jazyka na maturitnej skúške by mali odzrkadľovať vedomosti osvojené počas štúdia na strednej škole. Systém požiadaviek na tieto vedomosti by mal vychádzať zo vzdelávacieho štandardu pre gymnáziá s vyučovacím jazykom maďarským.
2.2.Maturujúci študent by mal vedieť aktívne využiť svoju doteraz osvojenú slovnú zásobu v komunikačných situáciách. Študenti by mali disponovať takou slovnou zásobou, aby pri svojom ďalšom štúdiu na slovenských vysokých školách neboli znevýhodnení v porovnaní so študentmi škôl  s materinským jazykom slovenským. 
2.3.Osobitne významná je kvalita rečového prejavu, jeho kultúrnosť nielen z  vonkajšej stránky (intonácia, výslovnosť ...), ale aj z  vnútornej stránky (obsahová výstavba jazykového prejavu). 
2.4.Veľmi dôležité je poznanie vzťahu medzi nárečovou a spisovnou podobou slovenského jazyka. Mnohí študenti prinášajú z mimoškolského prostredia rečový základ (ba celé systémy medzi nárečím a spisovným jazykom), ktorý im umožňuje ľahšie pochopiť rozdiely medzi nárečím a spisovným jazykom a aktívne používať spisovnú podobu slovenského jazyka. 
2.5.Poznanie gramatického systému slovenského jazyka tvorí nevyhnutný základ pre aktívne používanie jej písomnej podoby. 
2.6.Veľkou výhodou je pre maturanta schopnosť zostrojovania textov pomocou počítača podľa požiadaviek v slovenskom prostredí (napr. zostavenie žiadosti, objednávky, životopisu atď.).
2.7.Maturant by mal dôkladne poznať gramatický systém slovenského jazyka, aby ľahšie pochopil alebo rozlíšil termíny v inom učebnom predmete alebo aby si ľahšie osvojil iný gramatický systém (anglický, nemecký jazyk), či príbuzný slovenčine (český jazyk). 

3.Všeobecné ciele a požiadavky na maturitnej skúške zo slovenskej literatúry 

3.1.V prvom rade ide o  to, aby si študenti na základe osvojených vedomostí, zručností a návykov zo slovenskej literatúry dokázali utvoriť komunikatívne schopnosti a zároveň získali schopnosť esteticky vnímať texty slovenskej literatúry s  kritickým odstupom a nadhľadom a tiež chápať systémovú celistvosť umeleckého diela. 
3.2.Osvojené vedomosti, zručnosti a  návyky majú umožniť ďalšie vzdelávanie, samovzdelávanie a aktívny celoživotný kontakt so slovenskou literatúrou. 
3.3.Študent má mať schopnosť reprodukovať obsah literárneho textu a  osobitne dbať na kompozíciu, literárnoteoretické a tiež aj jazykové javy. 
3.4.Na základe pochopenia života postáv, ich myslenia a  konania, tvorivo interpretovať osvojené myšlienky a produkovať vlastné.
3.5.Objasňovať špecifiká hlavne tých javov, ktoré sú charakteristické pre kontakt maďarskej a slovenskej literatúry.

4.Požiadavky písomnej skúšky na úrovni A, B 

4.1.monitoring je porovnávacia skúška vedomostí a  schopností v  tomto predmete v celoslovenskom meradle. Pomocou neho sa testuje a  hodnotí úroveň a  kvalita poznania. Je to súbor otázok z  jazyka a  literatúry, pričom z  ponúkaných štyroch odpovedí je vždy jedna správna. Výsledky sa kontroľujú a hodnotia pomocou ústredne vypracovaného kľúča. Hodnotenie je objektívne, keďže kontrola sa uskutočňuje strojom. 
4.2.písomná maturitná skúška – podmienkou jej úspešného uskutočnenia je:
schopnosť aplikovania získaných poznatkov z  pravopisu a  gramatiky  použitím čitateľného písma;
vedieť správne pochopiť a primerane vyjadriť podstatu počutého alebo prečítaného textu; 
pohotovo štylizovať jednotlivé žánre i dlhšie slohové útvary (napr. úvahu, výklad, rozprávanie atď.);
uplatniť náročnosť, variabilitu a  primeranosť vyjadrovania sa, i  výberu slov, náročnosť výberu témy, žánru a slohového postupu ;
celková štylistická pohotovosť: schopnosť žiaka informovať, opisovať, logicky argumentovať, vysvetľovať alebo rozprávať v  medziach predpísaného slohového útvaru alebo žánru;
sčítanosť a doteraz získané literárne vzdelanie. 

5.   Požiadavky ústnej maturitnej skúšky na úrovni A, B 

Vo vyučovaní slovenského jazyka sa realizujú tri základné ciele: komunikatívny, informatívny a formatívny (v tomto poradí dôležitosti). Toto by sa malo zohľadniť i pri požiadavkách na ústnej skúške. Je to predovšetkým:
schopnosť žiakov štylisticky primerane, samostatne a  pohotovo vyjadriť svoje myšlienky – kultúrne jazykové vyjadrenie;
schopnosť porozumieť text, vedieť odpovedať na otázky, tvoriť otázky a  samostatne rozprávať na danú tému (literárnu  i  konverzačnú);
vedieť využiť poznatky z  čítania, rozhlasu, televízie, tlače alebo z  hodín iných predmetov;
gramatické učivo vedieť prakticky využívať v  ústnych prejavoch (v žiadnom prípade netreba gramatické pravidlá citovať doslovne, ale gramatické učivo treba vedieť využiť v praxi);
vedieť rozprávať o daných témach, hodnotiť ich a  vyjadriť logické súvislosti pri rozprávaní;
schopnosť vidieť javy z  hľadiska širších súvislostí i vo vzťahu k iným umeleckým druhom (film, výtvarné umenie, hudobné umenie);
schopnosť demonštrovať osobitosti literárnych diel s kritickým odstupom, zaradiť ich do
správneho  obdobia;
 schopnosť získať estetický zážitok z  prečítaného umeleckého diela na základe osvojených vedomostí;
schopnosť rozpoznať a objasňovať tie špecifiká, ktoré sú charakteristické a spoločné pre slovenskú i maďarskú literatúru (napr. vo folklóre výskyt rovnakých alebo podobných ľudových hrdinov).

Maturitná skúška zo slovenskej gramatiky na úrovni A
    
	Aj pri tejto skúške žiadajme riešenie konkrétnych príkladov a úloh, aby študent logicky našiel praktické uplatnenie svojich vedomostí. 
   	 V  rámci hláskoslovia má ovládať prozodické prostriedky (prízvuk, rytmus, tempo, prestávka) a  ich znalosť predviesť počas rečového prejavu správnou rýchlosťou. Má poznať  vývin slovenského jazyka, delenie slovanských jazykov, ktoré sú slovenčine príbuzné. Má vedieť nájsť spisovné a nespisovné slová (rozoznať nárečové a slangové slová). 
   	 Má samostatne pracovať so slovníkmi a jazykovými príručkami a podľa potreby ovládnuť prácu s počítačom (zostaviť  texty, vyhľadať  informácie z  internetovej siete).
    	Má správne uplatniť svoje vedomosti z gramatického učiva a na príkladoch demonštrovať a vyvetliť javy (napr.: písanie i-y, písanie ä, veľkých písmen, interpunkčných znamienok, rozdeľovanie slov).
   	 V  tvarosloví má vedieť rozlíšiť slovné druhy a  určiť ich gramatické kategórie na príkladoch v danom texte. 
    	V  rámci skladby má vedieť rozoznať sklady vo vetách. Na základe poznatkov o vete má vedieť vysvetliť rozdiel medzi jednočlennou (slovesnou i neslovesnou) a dvojčlennou (úplnou i neúplnou) vetou. 
   	 Má mať schopnosť pohotovo zostaviť i  zložitejšiu vetnú konštrukciu (súvetie i  zložené súvetie). 
   	 V rámci štylistiky má vedieť rozpoznať jednotlivé jazykové štýly, slohové postupy a slohové útvary, žánre. 
   	 Pohotovosť študenta zhotoviť jednoduché písomné prejavy (žiadosť, správa, oznámenie      a pod.) overíme tak, že mu umožníme, aby preukázal túto schopnosť pomocou počítača (predpokladom je, aby v miestnosti bol počítač a aby ho študent vedel ovládať).

Cieľové požiadavky na maturitné skúšky zo slovenského jazyka
na úrovni A, B

Tematické okruhy
Úroveň B
Úroveň A


Jazyk a reč

Jazyková komunikácia, úlohy jazyka.
Delenie slovanských jazykov a miesto slovenského jazyka medzi jazykmi sveta.
Útvary národného jazyka (spisovné 
a nespisovné slová).
Fonetika a pravopis 
Písanie  veľkých písmen.
Využívanie internetu na získavanie informácií a počítača na tvorbu textov.
Systém slovenských hlások.
Spisovná výslovnosť (ortoepia).
Spodobovanie; výslovnosť predložiek, zdvojených spoluhlások.
Rytmické krátenie.
Princípy slovenského pravopisu (napr. písanie i/y, í/ý; vybrané slová; písanie ä, písanie interpunkčných znamienok, rozdeľovanie slov, písanie veľkých písmen).
Náuka o slove

Rozvrstvenie spisovnej slovnej zásoby jazyka, jej premena a pohyb (hovorové, odborné, cudzie slová, neologizmy; jadro slovnej zásoby).
Spôsoby tvorenia slov.
Sémantika

Slovný význam – vzťahy medzi významami slov. Obrazné vyjadrenie (jednovýznamové, viacvýznamové, prenesený význam – metafora, metonýmia).
Viacslovné pomenovanie (združené pomenovania, frazeologizmy).
Odborné termíny.
Morfológia

Systém slovných druhov (ohybné: druh, gramatické kategórie; neohybné – rozpoznanie vo vete).
Syntax

Veta, klasifikácia viet.
Vety podľa obsahu a  zámeru hovoriaceho. Vety podľa členitosti (jednočlenná; dvojčlenná: úplná, neúplná).
Vety podľa zloženia ( jednoduchá: holá, rozvitá, súvetie:priraďovacie, podraďovacie) 
Druhy priraďovacieho a  podraďovacieho súvetia. 
Vetné členy (základné a rozvíjacie vetné členy) ich rozlíšenie  vo vete. 
Poradie slov vo vete, správny slovosled.
Sklady (prisudzovací, určovací, priraďovací)
Sloh – štylistika 
Jazykový štýl, charakteristické znaky jednotlivých štýlov.
 Najčastejšie slohové útvary – žánre. 

Jazykový štýl, rozpoznanie jednotlivých štýlov (hovorový, odborný, publicistický, rečnícky).
Slohový postup (informačný, opisný, výkladový, rozprávací) – rozpoznanie pomocou ukážok. 
Slohové útvary – žánre (správa, oznámenie, žiadosť, objednávka, pozvánka, list, výklad, výťah, opis pracovného postupu, opis osoby – charakteristika, rozprávanie príbehu, poviedka.

Písomná vyjadrovacia schopnosť 
Znalosť zhotovenia osnovy, obsahu slohových útvarov (napr. žiadosť, prihláška, potvrdenie, pozvánka).
Správne členenie textu (úloha odsekov v texte).
Využívať jazykové príručky a dvojjazyčný slovník pri tvorbe textu. 
Znalosť zostavenia osnovy, obsahu, konspektu,  slohových útvarov (napr. krátka informácia, správa, telegram, inzerát, pozdrav, splnomocnenie, pozvánka, životopis, žiadosť, blahoželanie). 
Správne členenie textu, úloha odsekov v texte.
Vedieť samostatne správne využívať gramatické tabuľky, slovníky, príručky pri tvorbe textu.
Ústna 
vyjadrovacia schopnosť 
Vyjadrovanie sa kultivovanou slovenčinou v  prirodzenom tempe k  daným témam. Aktívne ovládanie slovnej zásoby konverzačných tém.
Samostatné vyjadrovanie vlastného názoru (zostavovanie otázok, schopnosť porozprávať o prečítanom alebo počutom texte).

Znalosť osobitostí hovorovej reči (prízvuk, intonácia, sila reči, tempo, pauza) a  ich využitie v  súvislom prejave kultivovanou slovenčinou k daným konverzačným témam Aktívne ovládanie slovnej zásoby z jazykovej výchovy. 
Samostatné vyjadrenie vlastného názoru (zostavovanie otázok, rozprávanie o prečítanom alebo počutom texte).
Úloha mimojazykových prostriedkov v ústnom  prednese  (gestá, mimika).


Maturitná skúška zo slovenskej literatúry na úrovni B

      	Základná úroveň maturitnej skúšky vyžaduje od študenta schopnosť prirodzenej komunikácie v spoločenskom živote. Z  hľadiska literárnej komunikácie žiak zaujíma úlohu čitateľa, s  čím súvisí  aj  analyzačný proces umeleckého textu. Veľmi dôležitá je schopnosť čítať literárne dielo s  kritickým odstupom a  nadhľadom, pri interpretácii nečleniť text na krátke pasáže - kapitoly, ale chápať jeho systémovú celistvosť. 
    	Obsah literárneho textu z  hľadiska kompozície by mal študent reprodukovať podľa subjektívnej  kvality a  vlastných komunikačných schopností,  literárnoteoretických                 a  jazykových  javov. 
    	Maturitná skúška na základnej úrovni predpokladá a vyžaduje poznatky o  slovenskej literatúre a  schopnosť práce s  literárnym textom s  hlavným dôrazom na komunikáciu. Od žiaka sa vyžaduje čítať plynule so správnym prízvukom a intonáciou, uviesť príklady na spoločné motívy, témy a  postavy slovenskej a maďarskej literatúry, rozlíšiť jednotlivé žánre, vedieť jednoducho a  stručne charakterizovať ľudské vzťahy, osudy a  postavy v dielach, mať prehľad o vývinových obdobiach slovenskej literatúry, ovládať básnické prostriedky na vyjadrenie obsahu a citov. Keďže literárne dielo má  predovšetkým estetickú úlohu, študent by mal mať schopnosť estetickú hodnotu diela vnímať a aktívne na ňu reagovať.

Maturitná skúška zo slovenskej literatúry na úrovni A

    	Maturitná skúška na vyššej úrovni predpokladá hlbšie vedomosti študenta a jeho schopnosť konfrontovať diela slovenskej literatúry  s  dielami maďarskej literatúry, prípadne so spracovaniami v iných druhoch umenia (hudobné, filmové, divadelné, výtvarné). 
    	Vyžaduje od študenta schopnosť hodnotiť literárne dielo a  určiť jeho miesto v  sústave súčasných  literárnych diel. 
   	 Študent má preukázať schopnosť tvorivo interpretovať i umelecky náročné literárne dielo, ktoré sa vyznačuje vyšším stupňom a obsahom informácií a je náročnejšie na čítanie. 
   	 Keď sa žiak rozhodne vykonať maturitnú skúšku na tejto úrovni, mal by mať schopnosť nadväzovať kontakt s maďarskou literatúrou a objasňovať špecifiká hlavne tých javov, ktoré sú charakteristické pre obe literatúry. 
    	(Poznámka: Príprava na maturitnú skúšku zo slovenskej literatúry popri učebniciach Slovenskej literatúry všetkých ročníkov predpokladá aj používanie Antológie slovenskej literatúry /Od najstarších čias až po súčasnosť/).

Cieľové požiadavky na maturitnú skúšku zo slovenskej literatúry
na úrovni A, B

Tematické okruhy
Úroveň B
(kmeňová látka)
Úroveň A
(kmeňová látka + doplnková látka)
Základné poznatky z teórie literatúry 
Stručný prehľad teórie literatúry.
Jazykové prostriedky literárneho diela: zdrobneniny, metafora, personifikácia, protiklad.
Zvuková stránka literárneho diela: verš, rým;
Literárne druhy: lyrika, epika, dráma.
Literárne žánre: óda, elégia, poviedka, román, bájka, povesť, rozprávka, epos, balada, tragédia, komédia, rozprávková hra, televízna hra.






Stručný prehľad teórie literatúry.
Literatúra: ľudová, umelá.
Jazykové prostriedky literárneho diela: zdrobneniny, epiteton, metafora, personifikácia, protiklad, básnická otázka, prirovnanie. 
Zvuková stránka literárneho diela: verš, rým (striedavý, združený, obkročný, prerývaný, postupný).
Literárne druhy: lyrika, epika, dráma.
Literárne žánre:
lyrické - óda, elégia, hymna, pieseň; intímna, prírodná, spoločenská; 
epické veršované - epos, balada;
epické neveršované - rozprávka, povesť, poviedka, novela, román, legenda;
dramatické: tragédia, komédia;
hudobné dramatické útvary - opera, opereta, muzikál; 
osobitné útvary: rozhlasová a televízna hra.

Ľudová slovesnosť
Ľudová slovesnosť – najčastejšie žánre, zberatelia ľudovej slovesnosti, vplyv ľudovej slovesnosti na umelú literatúru.
Žánre ľudovej slovesnosti: piesne (historické, vojenské, zbojnícke pastierske); balady, povesti (jánošíkovská tematika), rozprávky (fantastické, realistické, ľudové, umelé), príslovia, porekadlá, hádanky, pranostiky, ľudové hry, obrady – spoločné znaky s maďarskou ľudovou slovesnosťou.
Zberatelia ľudovej slovesnosti. 

Literatúra Veľkomoravskej ríše

Staroslovienska literatúra – charakteristika obdobia, spoločenské a  kultúrne pomery    vo Veľkomoravskej ríši, účinkovanie Cyrila a Metoda, pamiatky pôvodnej a  prekladovej literatúry.

Stredoveká literatúra
 
Charakteristika obdobia, spoločenské a kultúrne pomery v Uhorskom štáte.
Po latinsky písaná stredoveká literatúra: legendy (Legenda o  sv. Svoradovi                 a  Benediktovi), kroniky (Anonymova kronika, Kronika Šimona z Kézy); povesť O Svätoplukových troch prútoch.
Humanistická a renesančná literatúra






Charakteristika obdobia. 
Úloha Mateja Korvína v  rozvoji kultúry a vzdelanosti. 
Po latinsky písaná humanistická poézia (Martin Rakovský: O  svetskej vrchnosti; Jakub Jakubeus: Slzy, vzdychy a  prosby Slovenského národa). 
Renesančná historická poézia (Píseň o Sigoti, Píseň o  zámku muránskem – paralela s Tinódy Lantos Sebestyénom). 
Renesančná ľúbostná poézia (Siládi a Haďmáži).

Baroková literatúra
 
Charakteristika obdobia. 
Predstavitelia svetskej barokovej literatúry (Peter Benický, Hugolín Gavlovič). 
Baroková náboženská literatúra (Juraj Tranovský, Benedikt Szőllősi). 
Odborná próza – Matej Bel.

Osvietenstvo a klasicizmus 










Charakteristika obdobia.  
Snaha Antona Bernoláka vytvoriť slovenský spisovný jazyk a jeho jazykovedná činnosť. 
Predstavitelia obrodeneckej prózy: Jozef Ignác Bajza,  Juraj Fándly. 
Preromantizmus a  myšlienka slovanskej vzájomnosti v  tvorbe Jána Kollára (Slávy dcéra) a  Jána Hollého (Svätopluk). 
Divadlo a  dráma v  službách národnej myšlienky – Ján Chalupka (Kocúrkovo).
Romantizmus
Charakteristika obdobia. 
Uzákonenie spisovnej slovenčiny. 
Hlavní predstavitelia štúrovskej generácie: Ľudovít Štúr (informatívne), Samo Chalupka, Andrej Sládkovič, Janko Kráľ, Ján Botto.
Predstavitelia romantickej prózy: Jozef Miloslav Hurban, Ján Kalinčiak – po jednom diele. 
Slovensko – maďarské literárne vzťahy

Charakteristika obdobia – politické pomery    v  Uhorsku v  prvej polovici 19. storočia. Formovanie revolučno-demokratickej mládeže na Slovensku. 
Uzákonenie spisovnej slovenčiny.
Charakter slovenskej romantickej literatúry. Osobnosť Ľudovíta Štúra.
Nástup mladej generácie proti národnému útlaku. 
Samo Chalupka -  diela s  jánošíkovskou        a protitureckou tematikou a  tematikou boja za národnú slobodu. 
Andrej Sládkovič -  básnické skladby Marína a Detvan.
Janko Kráľ - porovnanie jeho tvorby s tvorbou Sándora Petőfiho. 
Ján Botto – jeho spätosť s  ľudovou slovesnosťou. Rozbor jeho najznámejších balád (Žltá ľalia, Smrť Jánošíkova).
Predstavitelia romantickej prózy a  charakter ich tvorby. 
Jozef Miloslav Hurban – rozbor 1 diela: Olejkár alebo Od Silvestra do Troch kráľov.
Ján Kalinčiak – jeho kritický pohľad na spoločnosť v diele Reštavrácia. 

Porevolučné a matičné roky 
Charakteristika obdobia. 
Memorandové zhromaždenie, založenie Matice slovenskej, slovenské gymnáziá. 
Tvorba Jána Palárika  a Jonáša Záborského
Charakteristika obdobia – Bachov absolutizmus a kríza slovenského národného hnutia. 
Nová kodifikácia spisovnej slovenčiny. 
Memorandové zhromaždenie, založenie Matice slovenskej, slovenské gymnáziá. 
Význam dramatickej tvorby Jána Palárika. Literárne dielo Jonáša Záborského. 

Realizmus
Charakteristika obdobia. 
Hlavní predstavitelia slovenskej realistickej literatúry: Pavol Országh- Hviezdoslav – lyrika, epika, dráma.
Martin Kukučín – poviedky z dedinského prostredia;
Božena Slančíková - Timrava (2 diela); Jozef Gregor - Tajovský – próza (3 poviedky), dramatická tvorba (Ženský zákon alebo Statky - zmätky). 








Charakteristika obdobia.
Sociálno-spoločenské a politické podmienky rozvoja realistickej literatúry
Svetozár Hurban - Vajanský – básnická zbierka Tatry a  more. Otázka zemianstva v jeho próze.
 Pavol Országh - Hviezdoslav – kritika spoločnosti v  jeho lyrike, epike a  dráme: Hájnikova žena, Ežo Vlkolinský,  Gábor Vlkolinský; Herodes a  Herodias. 
M. Kukučín – charakter poviedok a  postáv z dedinského prostredia.
Druhá fáza vývinu slovenského realizmu. Jozef Gregor-Tajovský – zobrazenie života dedinského ľudu. 
Božena Slančíková - Timrava – Postoje ľudí k vojne v novele Hrdinovia. Rozbor poviedky Ťapákovci.
Literárna moderna
Charakteristika obdobia. 
Literárne smery a prúdy.
I. Krasko (2 zbierky). 
Charakteristika obdobia. 
Literárne smery a prúdy.
Predstavitelia slovenskej literárnej moderny. I. Krasko – rozbor jeho básnických zbierok (Nox et solitudo; Verše); 
V. Roy – symbolistické obrazy v jeho tvorbe (1 zbierka básní) 
Literatúra medzi dvoma svetovými vojnami 
Charakteristika obdobia. Literárne smery a prúdy v medzivojnovej próze a poézii.
Hlavní predstavitelia a  charakter ich tvorby. 
Ladislav Nádaši-Jégé: prozaická tvorba.
Janko Jesenský – zbierka jeho krátkych próz z malomestského prostredia, rozbor jednej poviedky. Charakteristika románu Demokrati.
Milo Urban – charakteristika románu Živý bič.
Jozef Cíger Hronský – rozbor diela Jozef Mak.
Charakteristika obdobia.
Literárne smery a prúdy.
Predstavitelia a charakter ich tvorby. 
Ladislav Nádaši-Jégé: autorský profil; jeho prozaická tvorba.
Janko Jesenský –  zbierka jeho krátkych próz: Malomestské rozprávky. Obraz života povojnovej spoločnosti v románe Demokrati. 
Martin Rázus – prierez jeho tvorbou, básnická zbierka To je vojna. Rozbor básne Matka.
Milo Urban – rozbor románu Živý bič. 
Jozef Cíger-Hronský – život a dielo. Prierez jeho tvorbou. Rozbor  románu Jozef  Mak. 
Lyrizovaná próza
Lyrizovaná próza – jej charakteristické znaky, východiská tvorby, hlavní predstavitelia. 
Dobroslav  Chrobák – Návrat Ondreja   Baláža.
Ľudo Ondrejov –  život a tvorba.
Margita Figuli – rozbor diela Tri gaštanové kone.
František Švantner – charakteristika tvorby.
Lyrizovaná próza – jej charakteristické znaky, východiská tvorby, hlavní predstavitelia. 
Dobroslav Chrobák – prierez jeho tvorbou; rozbor diela (Návrat Ondreja Baláža alebo Drak sa vracia).
Ľudo Ondrejov – prierez jeho tvorbou. Rozbor trilógie Slnko vystúpilo nad hory     (1 úryvok). 
Margita  Figuli – rozbor diela Tri gaštanové kone. 
František Švantner – záhada, tajomstvo, stavy ľudskej duše v  jeho románe Nevesta hôľ – alebo iné dielo (napr. Dáma – úryvok).

Poézia medzivojnového obdobia
Charakteristika medzivojnovej poézie. 
Emil Boleslav Lukáč – symbolizmus v jeho tvorbe; prierez jeho tvorbou. 
Ján Smrek – vitalizmus v  jeho tvorbe; prierez jeho tvorbou (po 3 diela informatívne). 
Charakteristika medzivojnovej poézie. 
Emil Boleslav Lukáč – symbolizmus v  jeho tvorbe; prierez jeho tvorbou. 
Ján Smrek – vitalizmus v  jeho tvorbe; prierez jeho tvorbou. 
Porovnanie charakteru tvorby Emila Boleslava Lukáča, Jána  Smreka a  Endre Adyho.

Nadrealizmus v slovenskej literatúre
Stručná charakteristika nadrealizmu. 
Hlavní predstavitelia nadrealizmu: Rudolf Fabry, Štefan Žáry, Vladimír Reisel – ich tvorba (informatívne). 



Stručná charakteristika nadrealizmu. Hlavní predstavitelia a charakteristika ich diela. 
Rudolf Fabry – poézia nového videnia v diele Uťaté ruky. Obraz vojny a jej hrozby v diele Ja je niekto iný (úryvok: Druhé stretnutie s Féneom). 
Štefan Žáry – jeho protivojnový postoj v zbierke Stigmatizovaný vek (úryvok: Znamenie). 

Katolícka moderna
Stručná charakteristika modernej katolíckej tvorby. 
Hlavní predstavitelia: Rudolf Dilong, Pavol Gašparovič Hlbina, Janko Silan, Svetloslav Veigl - informatívne
Stručná charakteristika modernej katolíckej tvorby. Nadväzovanie na tradície náboženskej poézie. Hlavní predstavitelia katolíckej moderny: Janko Silan, Pavol Gašparovič Hlbina, Rudolf Dilong,  Svetloslav Veigl.
Sociálne funkčná literatúra (DAV)
Literárna tvorba sociálne funkčnej literatúry (DAV) - hlavní predstavitelia. Ich tvorba – informatívne.
Literárna tvorba sociálne funkčnej literatúry (DAV).
Hlavní predstavitelia:  Ladislav  Novomeský – rozbor  jeho tvorby.
Fraňo Kráľ a  Peter Jilemnický – informatívne.
Slovenská medzivojnová dráma 
Vznik stálych divadelných scén a profesionálnych divadiel. 
Tvorba Ivana Stodolu – interpretácia jednej jeho drámy. 
Július Barč-Ivan – jeho diela informatívne
 
Vznik stálych divadelných scén a profesionálnych divadiel. 
Tvorba Ivana Stodolu – zobrazenie malomestského života. Jeho komédie, veselohry a drámy. 
Július  Barč-Ivan – veselohry a drámy.
Slovenská literatúra po roku 1945 
Spoločenská a  politická situácia; vývojové etapy prózy. 
Hlavní predstavitelia povojnovej prózy.
František Hečko – prierez životom a tvorbou. Interpretácia diela Červené víno. 
Vladimír Mináč – rozbor jedného diela. 
Alfonz  Bednár – rozbor románu Sklený vrch. 
Ladislav Mňačko – charakteristika tvorby.
Dominik Tatarka – informatívne.
Rudolf  Jašík –  rozbor románu Námestie svätej Alžbety. 
Vincent Šikula – prierez jeho tvorbou.
Peter Jaroš – prehľad tvorby. Úryvky z románu Tisícročná včela. 
Ladislav Ballek – rozbor jedného románu, napr. Pomocník.





Spoločenská situácia, vývojové etapy prózy. Hlavní predstavitelia povojnovej prózy:
František Hečko – prierez jeho životom a tvorbou. Osudy ľudí, zmena ich myslenia v diele Červené víno. 
Vladimír Mináč – prierez jeho trilógiou Generácia. 
Alfonz Bednár – zobrazenie vzťahu minulosti a prítomnosti v románe Sklený vrch. 
Ladislav Mňačko – rozbor románu Smrť sa volá Engelchen alebo iného diela. 
Dominik Tatarka – informatívne.
Rudolf Jašík – prierez jeho tvorbou. Rozbor románu Námestie svätej Alžbety. 
Ladislav Ťažký – informatívne.
Vincent  Šikula – prierez jeho tvorbou. Túžba po ľudskom porozumení a  vzájomných vzťahoch v  diele  S Rozarkou.
Peter Jaroš – prehľad tvorby. Úryvky z románu Tisícročná včela. 
Ladislav Ballek – prierez jeho tvorbou. Rozbor jedného románu napr. Pomocník (alebo Južná pošta; Agáty).
Jaroslava Blažková, Anton Hykisch, Andrej Chudoba, Dušan Mitana, Ľuboš Jurík, Jozef Puškáš, Dušan Dušek atď. – informatívne.

Slovenská poézia 
po roku 1945 
Prehľadný úvodný obraz o básnikoch po roku 1945.
Obdobie schematizmu: Ján Kostra, Pavol Horov, Vojtech Mihálik. 
Generácia 1956 – Milan Rúfus, Miroslav Válek.
Konkretisti – Ján Stacho, Ľubomír Feldek (informatívne).
Súčasná slovenská lyrika – Štefan Strážay, Štefan Moravčík, Daniel Hevier  (informatívne).





Stručná charakteristika vývojových období slovenskej poézie po roku 1945.
Básnická generácia 1944. 
Obdobie schematizmu: Ján Kostra, Pavol Horov, Vojtech Mihálik.
Generácia 1956 - Milan Rúfus, Miroslav Válek. 
Konkretisti – Ján Stacho, Ľubomír Feldek, Ján Buzássy,  Jozef  Mihalkovič. 
Osamelí bežci – stručná charakteristika.
Univerzitní básnici – stručná charakteristika.
Skupina poppoézie – stručná charakteristika.
Barbarská generácia – stručná charakteristika.
Mnohotvárnosť a hravosť v tvorbe súčasných autorov: Štefan Strážay, Štefan Moravčík, Daniel  Hevier (informatívne). 
Slovenská dráma 
po roku 1945
Stručná charakteristika vývoja drámy. Hlavní predstavitelia (po jednom diele). Tvorba autorov malých divadelných foriem – informatívne. 






 
Stručná charakteristika vývoja drámy, hlavní predstavitelia. 
Štefan Králik – prierez jeho tvorbou.
Peter Karvaš – prierez jeho tvorbou.
Ivan Bukovčan – prierez jeho tvorbou.
Osvald  Záhradník –  prierez jeho tvorbou.
Ján Solovič – súčasná dramatická tvorba.
Stručná charakteristika tvorby autorov malých divadelných foriem: Milan Lasica – Július  Satinský,  Stanislav Štepka – informatívne. 



